PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ranunculacies. 



G. 7. - Ranúnculus. 



dúncols gruixuts, que surten de l'aigua, tant llargs com les fulles;^ors grans, 5-io 

 pètals trasovats, doble llargs que' I cal^e, amb l'ungla groga; aquenis rodons al àpex, 

 bec curt; receptacle subglobós, glabre. 



Geografia. — Aigües corrents : Perelada, aigües del 

 Llobregat (Sen.!); Pir. Or., Pertús, Boulou, Empurdà, et 

 alibi (Bub.); comuníssim ai litoral del Rosselló (Gaut.); 

 frontera d'Aragó (Losc). — Abr.-Maig. 



29. = faeniculaceus Gilib. — R. divarica- 

 tus Schr. 



{per les fulles semblants a les del fonoll; perquè 

 les lacinies s'estenen en cèrcols.) 



Perenne, de i-5 dm., tronc prim y fràgil; fulles 

 petites, submergides, dividides en lacinies Ji li for- 

 mes, curtes, rígides y esteses en cèrcol, o de con- 

 torn orbicular; estipules sense orelletes; pedún- 

 cols prims, assolcats, y 3-5 vegades més llargs que 

 les fulles; flors grans, de pètals amplement tras- 

 ovats, 1-2 vegades més llargs que'ls sèpals, blancs 

 y d'ungla groga; aquenis glabres o poc peluts, 

 atenuats en bec sortit; receptacle globulós, erissat. 



Pedrafita (Puigg. !). — 



Geografia, — Basses y recs 

 Maig. 



30. » R. trichophyllus Chaix. 



[de Q-pt^ , Tptxóq , cabell, y (^vyxoc, , forma adjectivada 

 de (fv\\o\, fulla : de fulles capilars.) 



Perenne, de i-3 dm., tronc poc robust, fistulós, 

 fulles ordinàriament totes dividides en lacinies 

 capilars, esteses en tots sentits; pedúncol no ate- 

 nuat al àpex, tot lo més tan llarg com les fulles 

 en el moment de la floració; pètals trasovato- 

 cuneiformes, de i'5-2 vegades més llargs que'ls 

 sèpals blancs y d'ungla groga; 5-i5 estams més 

 llargs que'ls pistils ; aquenis erissats y un poc 

 aguts; receptacle ovoide-cònic, erissat; planta 

 molt polimorfa. 



Geografia. — Aiguamolls, estanys y recs del litoral y 

 de l'interior : Montcada; Camp de la Bota y Càn Tunis, 

 aprop de Barcelona; Empurdà, aprop de Cadaqués. = 

 Espluga de Francolí (Llen.!); Espunyola, cap a Berga 

 (Puj. C. I); Vich (Masf.); Ripoll, la Cerdanya, y ai estany 

 de Puigcerdà (Vay.). — Primv. 



31. = R. sceleratus L. 



{que en llatí significa perniciós, aludint a les seves 

 proprietats tòxiques.) 



30 



