PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ranunculacies. 



G. 7. - Ranúnculus. 



cat, glabre, pedúncol colonós o glabre; fulles radicals lanceolades, glabres, amb 

 alguns pèls a la base; les superiors linears o lanceolato-linears, sent adés-, flors 

 blanques, solitàries o poc nombroses; sèpals glabres; aquenis en capítol ovoide o 

 subglobós, inflats, de cares llises o de nervis poc marcats, amb bec curt y recorvat. 



— 13. BUPLEURiFOLius DC. = R. BUPLEURiFOLius Lap. — FuUes lanceolades, tronc 

 uniflor. 



Subsp. R. PLANTAGiNEUs DC. = R. PLANTAGiNEUs All. — Tronc més robust, 

 pauciflor, aquenis amb nervis sortits. 



Subsp. R. ANGUsTiFOLius DC. — Fullcs lanceolato-linears o linears; tronc prim 

 uni-quadriflor; aquenis llisos, en capítol giohulós; pedúncol s glabres. 



Geografia. — Pastures elevades dels Pirineus; la p. bupleurifolius DC. a Núria cap a Fines- 

 trelles. = La subsp. R. plantagineus DC. a la Vall d'Aràn; congestes de Montluda y altres 

 llocs elevats (Llen. !); altures de Noucreus (Ferr.I); Coll de la Marrana; Costabona, Morens 

 (Vay.); Vall d'Aràn, aprop de Siat, a la vall del Juela, Penyablanca, Bassibé (Timb.). 



La subsp. R. ANGUSTIFOLIUS DC. a Núria, cap a Finestrelles=Montlluis, Gargantilla, 

 esquerdes de Roja, Costabona, (Vay.); Prats de Molló; Font Romeu (G. et G.); Pirineu 

 Oriental (Rouy.). — Juny-Jul. 



N. B. — Encara que G. et G. donen aquesta planta com espècie distinta, compresa entre el R. amplexicaulis 

 y el K. PYRENAEUS (Flor. de Fr. \, 29) y com a tal la dóna també Willk (Prodr. lil, 916), Rouy la considera 



subsp. y Cosle (Flor. de Fr, 1, 23), com a mera varietat del R. pyre- 

 NAEUS. Per la nostra part podem afegir que a Finestrelles hem obser- 

 vat peus de pedúncols glabres y altres de llanuts, amb molts d'altres 

 que semblaven establir el trànsit dels primers als segons. 



35. = R. aconitifolius L. ('> 



{per la semblansa de les fulles amb les del acònit.) 

 Perenne, tronc de 4-11 dm., flexuós, ramificat, 

 esparramat; fulles palmatisectes, de 3-j segments 

 trasovato-cuneiformes, inciso-dentats; pedúncols y 

 sèpals pubescents, flors blanques, pètals trasovats, 

 aquenis en capítol globulós, inflats, glabres, de bec 

 recorvat; receptacle pelut. 



Rassa R. platanifoliusDC. — Segments foliars 

 llargament acuminats; pedúncols glabres, flors 

 més grans. 



Rassa R. intermedius D C. — Fulles radicals tri- 

 partides, bracties linears, enteres; planta de menor 

 talla. 



Geografia. — Torrenteres, barrancs, boscos y prats 

 humits del Pirineu : al Bergadà, al bosc de Segalés; 

 torrents de Nuria=Morens (Vay.); Vall d'Aràn, Viella 

 (Llen.!).— Jul. 



La rassa platanifolius l. a Núria. = Solaneta de 

 Costabona amb el tipus (Vay.V La rassa intermedius, 

 al Clot de l'òs, apr. del pla de Beret y Marimanya, de 

 la Vall d'Aràn (Llen. I). 



36. = R. glacialis L. 



{per habitar viure a la i{ona glacial.) 



Perenne, tronc de 8-12 cm., simple o ramificat, 

 fulles radicals ternatisectes, de segments tripar- 



(i) A la Geografia de Catalunya que s'està publicant, s'ha es- 

 tampat, segurament per erro de compaginació, en lloc del gravat 

 d'aquesta espècie, el corresponent al R. paknassifolius L. 



RanuixcTÜua aconitifolius. 



RanuneoliM g^lacijdl•. 



33 



