FLORA DE CATALUNYA 



Ranunculacies. 



G. 7. - Ranúnculus. 



tits, peciolades, les caulinars sentades o breument peciolades; flors blanques, rosa- 

 des o purpurines, en nombre de i-5; sèpals erissats, ferruginosos, persistents; 

 5 pètals molt dilatats a l'àpex; fosseta nectarífera, circuida d'una mejnbrana hialina; 



aquenis molt nombrosos, llisos, glabres, alats a la 



part superior, de bec recte. 



Geografia. — Pedruscam de les altes montanyes prò- 

 xim a les congestes : Núria, de Noufonts al naixement 

 del Fresser (Salv. I); Vall de Carençà, cap a la collada de 

 Noucreus (Vay., Gaut.. Ferr. ! ); Vall d'Eyne (Bub., 

 Gaut.); Renclusa de la Maladetta (Costa). — Jul. 



37. = R. alpestris L. 



{per analogia, se diu de la habitació ^ona alpi- 

 na elevada.) 



Perenne, tronc de 5-io cm., dret, y generalment 

 simple; fulles radicals peciolades, rotundo-cordi- 

 formes, 3-S-palmati-partides, segments inciso- 

 festonats, les caulinars i-3 sentades, linears o 

 l'inferior trífida; flors blanques, en nombre de i-3; 

 sèpals glabres, pètals cordiformes; fosseta nectarí- 

 fera nua; aquenis llisos y glabres, inflats, de bec 

 recorvat. 



Geografia. — Escletxes de les roques de les altes 

 montanyes : Vall d'Eyne (Lap., G. et G.); montanya de 

 Bassibé (Compn.); Vall d'Aràn, roques del port de 

 Benasque (Bub., Llen. !). — Juny-Jul. 



38. = R. Thora L. 



{probablement del grec ^a-opà, de cp&eípoj, destruc- 

 ció; aludint a les seves proprietats estremadainent 

 mortíferes. ) 



Sinonímia. — Cast. tósigo florido, tora, cente- 

 lla, rejalgar. 



Perenne, d'arrels tuberoses, tronc de 1-2 dm., 

 simple, glabre; fulles radicals esquami formes, la 

 caulinar inferior gran, sentada, reniforme, festo- 

 nada, venoso-reticulada; les següents ovades, la- 

 ciniades o enteres; flors petites, grogues, solitàries 

 o geminades; sèpals glabres, 5 pètals poc més 

 llargs que'l calze; fosseta nua; aquenis inflats, de 

 bec llarg y recorvat al àpex. 



Geografia. — Roques calices de les altes montanyes: 

 al Bergadà, al bosc de Segalés (Grau, Bub., Puj. C. !); 

 Pobla de Lillet (Costa), Coll de Jou (Vay.); Port de Be- 

 nasch (Bub.); Artiga de Viella (Llen. I). — Juny-Jul. 



39. = R. gramineus L. 



{del llatí gramen, graminis, l'agram, per la sem- 

 blansa de les seves fulles, en quant a forma y ner- 

 vació, a les de certes graminies.) 



Rsuaunculvs Tb6r&. 



ir>^. 



fUuwneulu* sraznia•n•. 



33 



