FLORA DE CATALUNYA 



Ranunculacies. 



G. 7. - Ranúnculus. 



42. = R. Flàmmula L. 



{llatí fiàmmula, la bandereta; alusió a les seves 

 fulles ovades, sostingudes per llargs peciols, com 

 banderetes. ) 



Sinonímia : cast. flàmula y apio de ranas; fr. 

 petite douve; al. brennender Hahnenfuss; ang. 

 lesser spear-wort. 



Perenne, no estolont'fera, tronc de 1-4 dm., as- 

 cendent o ajegut, radicant, ramificat, fistulós; fu- 

 lles enteres o denticulades, les inferiors ovades o 

 bé oblongues, llargament peciolades, les superiors 

 lanceolato-linears, no acuminades, subsessils; pe- 

 dúncols estriats, opositifolis, llargs; flors petites, 

 grogues; sèpals pubescents, pètals lluents, escama 



nectarífera molt curta; aquenis en capítol globulós, inflats, llisos, de bec molt curt, 



estret, un poc encorvat, caduc. 



Geografia. — Prats pantanosos, recs y aiguamolls : a la Cerdanya, a Talltorta == Plà de la 



Pinya, aprop d'Olot; Capmany (Vay,); a la Vall d'Aràn, 

 Bosost(Comp. in Hb. Cad.). — Jul.-Ag. 



43. = R. parviflórus L. 



(a imitació del llatí multiflórus, s'han format 

 grandiflorus, parviflórus, etc. Vol dir de flors pe- 

 tites.) 



Anual, tronc de 1-4 dm., estès, difús, pilós; fu- 

 lles blanament peludes, d'un vert esblaimat, les 

 inferiors orbicular-cordiformes, lobato-festona- 

 des, les superiors tripartides, amb els lòbuls tri- 

 fids, totes + llargament peciolades; pedúncols jpe- 

 luts, estriats, opositifolis, 2-4 vegades més llargs 

 que'l capítol; flors petites, d'un grog pàlid, sèpals 

 reflexes, pètals apenes tan llargs com el calze, y 

 freqüentment la major part abortats; receptacle 

 glabre; aquenis poc nombrosos, comprimits, cu- 

 berts de petits tubèrcols, terminals d'un pèl re- 

 corvat; bec tres vegades més curt que'l fruit, am- 

 ple a la base y recorvat. 



Geografia. — Llocs frescos cultivats o incults : als 

 prats de Mollet; vinyes de Tarrassa, boscos de l'Ubach, 

 abundant aprop de la casa Vella y a la Font de la Por- 

 tella. = Puigreig, Serrateix, Marlés, Sallent (Puj. C); a 

 les vores del Fluvià, cap a Besalú; Olot, al bosc de la 

 Tosca, Dosquers y Esponellà (Vay.). — Maig. 



44. - R. Sardóus Crantz. — R. Philonotis 

 Retz. 



{llatí Sardóus, sard, de Cerdenya; sardóa herba, 



35 



