PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ranunculacies. 



G. 7. -Ranúnculus. 



es l'herba sardonia í/e Plini, que tnata tot fent riure; ^hWónoixs, del grec (piXoç, 

 amic y votíí;, humitat, jt?/anía que viu en llocs inundats.) 



Anual, tronc de i-5 dm., dret, ramificat y + pilós; fulles peludes, d'un vert es- 

 blaimat, trilobades trisectes, amb els segments inciso-dentats; pedúncols assol- 

 cats;77ors grans, d'un grog bonic, sèpals reflexes, pètals trasovato-cuneiformes, 

 1-2 vegades més llargs que'l calze; receptacle pelut; aquenis nombrosos, petits, 

 comprimits, finament tuberculosos y a vegades llisos; bec curt y un poc encorvat. 



— ò. iNTERMEDius Poir. — Planta glabre, aquenis tots o quasi tots llisos. 



— s. MEDiTERRANEUs Griseb. — Planta + pilosa, poc elevada, aquenis llisos y poc 

 nombrosos. 



Subsp. R. Xatartii Lap. — Planta de 10- 1 5 cm., pubescent, flors més petites, 

 pètals una vegada més llargs que'l calze, aquenis petits y tuberculosos per les 

 dugués cares. 



Subsp. R. TRiLOBUs Desf. — Planta de 2-5 dm., híspida, pètals poc més llargs 

 que'l calze, d'un grog pàlid; aquenis tuberculosos per les dugués cares. 



Rassa R. rhcedifolius DC. — Fulles trisectes, amb el segment del mig major y 

 més llargament pecíolat, tots tripartits. 



Geografia. — Aiguamolls y camps humits : litoral de Barcelona, Camp de la Bota, Càn 

 Tunis y la Farola; Prat de Llobregat y prats de Montcada, predominant la ò. intermedius 

 Poir. = Immediacions d'Olot (Vay.). — Primv. 



La e. MEDITERRANEUS Gfiseb, a Montcada, Prat de Llobregat, Sils et alibi. 



La subsp. R. Xatartii Lap. als prats pantanosos de l'Estany de Palau, aprop de Castelló 

 d'Empurias. 



La subsp. R. trilobus Desf. al litoral, Montcada, Mollety Sils. = Cap a Sant Boy (Csta); 

 Girona, la Selva (Vay.); Castelló d'Empurias, Sant Feliu de Guíxols, Palamós (Bub.); Ca- 

 banas, aprop de Figueras (Sen.); Prats de Molló (Gaut.). 



La rassa rhcedifolius DC, a Montcada y a Vidreras. 



45. = R. muricatus L. 



(murex, com tribulus, significa en llatí els 

 abriulls deferre amb que mancaven la cavalleria; 

 muricatus califica a varies plantes que presenten 

 aquesta semblansa.) 



Sinonimia : cast. abrojos a cuatro. 



Anual, tronc de i-3 dm., difús, glabre; fulles 

 rotundo-cordiformes ; 3-5-fides , de divisions 

 festonades, les superiors llargament cuneiformes; 

 pedúncols assolcats y opositifolis ; flors petites, gro- 

 gues; sèpals molt oberts, + peluts; pètals més 

 llargs que'l cal^e; receptacle glabrescent; 6-12 

 aquenis grossos, comprimits, amb carena ample y 

 aguda, y cares cubertes de tubèrcols espinosos, bec 

 ample, ensiforme, recorvat y tant llarg com la meitat del fruit. 



Geo^ra/ía. — Prats humits : Montcada; Tarrassa; serra de l'Ubach; detràs del Guitart; 

 comú a Vidreras = Pla de Barcelona (Csta); Empurias (Llen. !j. — Mars- Maig. 



36 



