FLORA DE CATALUNYA 



Ranunculacies. 



G. 7. -Ranúnculus. 



51. = R. bulbosus L. 



{de bulbe sebeta, pel seu rizoma globulós.) 



Sinonímia. — Cast. joyel de agua, hierba vellu- 

 da, pata de gallina. 



Perenne, de rizoma bulbiforme, acompanyat 

 d'arrels fibroses, tronc de 2-6 dm., dret, pilós o 

 pubescent, lo meteix que les fulles; fulles inferiors 

 de contorn ovat, trisectes, de segments tripartits, 

 inciso-dentats, sent el mitja marcadament pecio- 

 lat; pedúncols assolcats; flors bastant grans, d'un 

 grog bonic ; sèpals reflexes, peluts, escama necta- 

 rifera y quasi tan ample com V ungla; aquenis 

 molt comprimits, de bec curt, ample, arquejat y 

 molt tnés curt que la meitat del fruit. Planta polimorfa. 



Rassa R. bulbifer Jord. — Rizoma gros, fulles grans, biternades, d'un vertclar, 

 ordinàriament amb taques violades. 



Rassa R. albonaevus Jord. — Planta robusta, rizoma gros, deprimit, fulles ter- 

 nades biternades, tacades de blanc. 



Subsp. R. ALEAE Wk. — Rizoma apenes bulbiforme, amb fibres grosses y llarga- 

 ment atenuades; pedúncols solament assolcats a la part superior. 



Geografia. — Prats, boscos y llocs herbosos y montuososde tot el país, desde'l litoral fins 

 a la regió subalpina; la rassa bulbifer, a Sant Fost aprop de Montcada; la albonaevus a 

 Sant Llorens del Munt, Tarrassa y altres punts del Vallés. La subsp. R. aleae Wk. als prats 

 de Núria y Puigllançada. — Maig.-Jul. 



52. = R. montànus Willd. 



{per la seva habitació a la mont any a.) 



Perenne, tronc de 5-25 cm., dret y quasi sempre 

 uniflor; fulles radicals, de contorn pentagonal, 

 tripartides, amb les divisions trasovades, inciso- 

 dentades; la caulinar inferior sentada, 3-5-partida, 

 en segments linear-lanceolats; pedúncol arrodo- 

 nit-, flors grans, grogues, shpdl^ pubescent s; esca- 

 ma nectarífera^wasi nw/a; receptacle pelut; aque- 

 nis comprimits, de bec curt recorvat, menys llarg 

 que la tercera part del fruit. 



— Y. GERANiFOLius Pourr. — Fulles radicals pe- 

 tites y breument peciolades, les caulinars nules o 

 1-2; l'inferior tripartida, en divisions linears; tronc de 6-1 5 cm. 



Subsp. R. GouANi Willd. — Fulles caulinars 2-3 amplexicaules, de 3-5 divisions 

 trifides, aquenis de bec circinat; plantes de 2-5 dm. 



Geografia. — Pastures y llocs humits de les altes montanyes : Núria, al Peu de Finestrelles, 

 Fontnegra, Noucomes; Coll de Pal, la var. y la subsp. = Comabella (Ger.), Morens, La 

 Toza, Coll de Jou, Coral, Camprodon (Vay.); Maladetta (Csta); Bielsa (Comp.); Vall d'A- 

 rkn, Port de Viella, Pumero, la subsp. (Llen. !).— -Jul. 



39 



