FLORA DE CATALUNYA 



Gen re 9. - CALTHA L. 



(Del grec y.à\a^oc„ copa; en llatí viola groga y caléndula; fent referència aquí a la forma 

 y color de la flor). 



Flors grans, solitàries, 5 sèpals d'un grogd'or; pètals nuls; 5-iofolícols lliures, 

 uniseriats, de bec curt, recte, divergent o ganxut, llevors blseriades : herbes pe- 

 rennes, glabres; tronc de 2-4 dm., ascendent, íistulós, assolcat, lluent; fulles 

 cordato-reniformes, festonades, les inferiors llargament peciolades, les superiors 

 assentades. 



58. = C. palustris L. 



{de palus, llacuna o estany ; per la seva estació). 



Sinonímia. — Flor del mal d'ulls; cast. calta, cen- 

 tella palustre; fr. populage; it. farferugine; al. 

 Sumpf-Dotterblume, Kuhblume ; angl. marsh- 

 marigold. 



Geografia. — Prats humits, vores de riuets y rierols: 

 la Cerdanya ; Núria, al peu del Santuari; Coll de Pal. = 

 Als Pirineus; Olot; Castanessa y Bassibé (Csta); Vila- 

 llonga (Isern 1). — Abr.-Ag. 



43 



