PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 14. - NIGELLA L. 



(Diminutiu de niger, negre; es a dir, negrós, color de les llevors). (i) 



Flors blavenques, rarament blanques, solitàries, 5 sèpals petaloides, 5-8 pètals 

 diminuts, molt més petits que'l calze, tubuloso-billabiats; 5- 10 folícols soldats fins 

 a l'àpex, llargament becaruts, llevors trígones; fulles bipinnatisectes o multifides, 

 de lacinies linears; plantes anuals. 



FJors voltades d'un involucre semblant a les fulles, anteres mútiques, fo- 

 lícols llisos, càpsula globulosa 64 N. damascena. 



Flors sense involucre, anteres apiculades, folícols amb tres nervis sortits, 

 càpsula angulosa 65 N. gallica Jord. 



64. = N. damascena L. 



(nom geogràfic : de Damasc). 



Sinonímia. — Estrelleta de camp; cast. aranuela, 

 ajenuz, neguilla;/r. nigelle, boutet; //. anigella, 

 damigella; al. schwarz Kummel; angl. nigella. 



Tronc de 2-4 dm., dret, angulós, simple o ra- 

 mificat, yz/Z/es multífides, de divisions linears agu- 

 des; involucre semblant a les fulles, flors grans, 

 sèpals d'un blau pàlid, ovato-lanceolats, anteres 

 mútiques, càpsula llisa, globulosa, llevors arruga- 

 des transversalment. 



— 13. MiNOR Boiss. — Planta de 1-2 dm., flors més 

 petites, d'un blau més fosc, lòbuls de l'involucre 

 més curts. 



Geografia. — Paratges herbosos del litoral y de l'interior : Castelldefels, Montcada, al 

 Vallés; Gelida, Viloví del Penadés.=S'interna fins a Berga (Csta)ySagaró(Vay.).—Maig-Juny. 

 La |3. MiNOR Boiss., bastant comú amb el tipus. 



65. = N. gallica Jord., var. divaricata 

 Brand.,non Beaupré. — N. divaricata Beau= 

 pré. — N. arvensis auct. hisp. (non L.). 



{de gallicus, de la Fransa). 



Tronc de 2-4 dm., dret, acanalat, aspre, rami- 

 ficat, amb les rames divaricato-ascendents, fulles 

 bipinnatisectes, de segments linears o espatulats, 

 curts, sense involucre, flors relativament petites, 

 sèpals d'un blau pàlid, amplement ovats, anteres 

 apiculades, càpsula sw^rwg"osa, acampanada, angu- 

 losa; llevors llises. 



Geografia. — Terres cultivades de quasi tot el país : 

 comú a Mollet y altres punts del Vallés; Igualada; a 

 l'Urgell, Manresa y al Plà de Bages; Bagà, Pobla de Li- 

 llet, Castellar d'en Huch, Ribas et alibi. = Empurias, 

 Cabanas (Sen., sub N. intermèdia Rouy el Fouc.). — Juny-Ag. 



(i) El nom grec d'aquesta planta es jueXàv&xov, de \ii\ac,, negre, y av9iov, floreta; aludint al color blau 

 marí dels seus petits pètals. En hebreu esgith, d'ahont Desfontaines formà Githago (Agrostemma), la nie//a, 

 nominació que designa igualment la nigella. 



48 



