FLORA DE CATALUNYA 



Genre i5. - AQUILEGIA L. 



(Forma llatina femenina del neutre Aquilegiíim , la cisterna) aludint als vasos que for- 

 men els pètals), (i) 



Flors generalment blaves o violades; 5 sèpals petaloides, ovato-lanceolats, ca- 

 ducs, 5 pètals en forma à^ paperina; esperonats, grans; 5 folícols soldats per la 

 base, becaruts; fulles biternades o ternades, amb els foliols ovato-cuneiformes, in- 

 ciso-festonats; herbes perennes. 



Esperons prims, rectes, pètals arrodonits al àpex; estams més curts que'ls 

 pètals, folícols petits (i2-i5 mm); fulles petites, ternades o biternades, 

 ^ ^ 66. A. pyrenaica. 



, Esperons groixudets, ganxuts al àpex, pètals truncats 2 



Flors d'un blau viu, estams més llargs que'ls pètals; fulles pubescents pel 

 revers, foliols amples (3-4 cm.); planta de 2-3 dm., no viscosa, 



97. A. vulgaris. 



(Flor d'un blau pàlid, estams més curts que'ls pètals; fulles molt pubescent- 

 glanduloses per les dugués cares ; planta de 2-3 dm., viscosa, 

 68. A. Kitaibelii. 



Aquilegia pyrenaica. 

 a la Cerdanya; Montlluis, entre 



66. » Aq. pyrenaica DC. 



{per la preferent habitació als Pirineus). 



Tronc de i-3 dm., moh prim, subafil, i-3 flor, 

 fulles petites, amb els foliols + profondament festo- 

 nats, o enters; flors grans, blaves, sèpals ovats, 

 pètals amb el llim rodó y quasi tan llarg com l'espe- 

 ró prim y dret; estams més curts que'l llim; folí- 

 cols petits (i2-i5 mm.), tomentosos. 



Geografia. — Roques y pedruscam de la regió alpina 



pirinenca : a la Vall d'Aràn (Isern !); Ports de Benasch 



y de Salau (Bub.); Mall de l'Artiga r. r. (Llen. I); petit 



turó de Sant Joan de Ventalló (Timb.); Coll de Jou, 



Eyne y Llo (Gaut.) — Juny-Jul. 



(i) Agui/egta, pertany, per la seva formació, a lo que s'en diu nou Uati o neo/ogisme, com tants d'altres 

 noms científics. 



49 



