PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ranunculacies. 



G. 1 5. - Aquilegia. 



67. = A. vulgaris L. 



(per ser tnolt comuna). 



Sinonímia. — Aucellets, corns, perfet amor; cast. 

 aguilena, pajaritas, mantó real; it. amor nascosto; 

 fr. ancolie, manteau royal, bonne femme, gant 

 de Notre-Dame; al. Aglei, Akelei; angl. colum- 

 bine. 



Tronc de 3-9 dm., dret, pubescent, ramificat 

 superiorment; fulles verdes per l'anvers, y glau- 

 ques y tojnentoses pel revers, les inferiors llargament 

 peciolades, amb els foliols inciso-festonats y les 

 superiors sentades amb els foliols tot sovint enters ; 

 flors per lo comú blaves, grans, llargament pedun- 

 culades, en panotxa clara, cap-baixesavans de l'an- 

 tesis; sèpals ovato-lanceolats ; llim dels pètals truncat, tan o més llarg que l'esperó 

 cargolat a l'àpex; estams poc més llargs que'l llim; filaments estèrils obtusos; fo- 

 lícols grans, ventruts, tomentosos. 



Geografia. — 'Boscos, torrents y prats ombrívols de quasi tot el país : al Vallés, Montserrat 

 y part de la Segarra; a l'Ubach, Montseny, Ribas. = Vich (Masf.), Queralps (Vay.); comu- 

 níssima als Pirineus fins a la regió alpina inferior (Gaut.), — Abr.-Jui. 



68. = A. Kitaibelii Schott, j3. minor Rouy. 

 — A. hirsutissima Timb. — A. vulgaris L. 

 ò hirsutissima Lap. 



{dedicada a Kitaibel, botànic húngar; s'aludeix 

 amb més o menys propietat, al toment que la recu- 

 breix). 



Tronc de 1-2 dm., abundantment pubescent- 

 viscós; íuWqs petites, quasi totes radicals, les cau- 

 linars molt reduïdes, enteres o amb 2-3 divisions 

 molt petites y estretament linears, totes molt pubes- 

 cent glanduloses per les dugués cares; flors grans, 

 d'un blau pàlid ; llijn truncat igual o més curt que 

 l'esperó gros y cargolat; estams més curts que'l 

 llim; filaments estèrils aguts, ío\ico\s petits, tomentosos. 



Geografia. — Roques calcaries dels Pirineus : Núria, Carençà, Coma de Vaca (Vay.); Font 

 de Comptes (Gaut.). — Jul. 



N. B. — Ni Bub. ni Gaut., Rouy ni altres citea als Pirineus la A. alpina L., referida a Costabona per Compy. 

 y a la Vall d'Eyne per Lap. 



A N.* Sra. del .Mont y a altres llocs se troba, sec. Vay., la A. viscosa Gou., considerada per Rouy y altres com 

 una forma pubescent-glandulosa de la A. vulgaris. 



5o 



