PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 17. - ACONITUM L. 



(Del llatí aconitum, amb la i llarga; grec àxóvixov, que fan derivar de àxóvti, pedra cot, 

 aludintse a la seva estació predilecta, com son els llocs pedregosos.) (i). 



Flors blaves o grogues, rares vegades blanques; 5 sèpals petaloides (el superior 

 en forma de casco, els dos laterals orbiculars, y els dos inferiors oblongs); 5 pè- 

 tals molt irregulars, els 2 de dalt d'ungla llarga y filiforme, terminats en cucurutxo 

 recorvat; els d'abaix molt petits o bé nuls; 3-5 folícols lliures; fulles palmatisectes 

 palmatipartides. 



Í Flors blaves y rares vegades blanques, en raim compacte, fulles palmati- 

 sectes, amb els segments 2-3-fids, linears 74. A. Napellus. 

 Flors grogues, íuUes profondament palmatipartides 2. 



Arrel tuberosa, pedúncols drets, casc hemisfèric, esperó del pètal superior 

 encorvat y amplament dilatat; segments foliars linears, 5 folícols peluts, 



75. A. Anthora. 

 Arrel fibrosa, pedúncols oberts, casc subcilíndric o cònic, esperó del pètal 

 superior filiforme, cargolat; segments foliars amples; 3 folícols glabres, 



76. A. Lycoctónum. 



74. = Ac. Napellus L. 



{diminutiu que feu Linneus de napus, nap; per la 

 forma tuberosa de l'arrel.) 



Sinonímia. — herba tora, escanya llops, acò- 

 nit, matallop, herba verinosa; cast. acónito, ana- 

 pelo, centella, matalobos, rejalgar, verdegambre 

 azul, pardal; fr. casque de Jupiter, char de Ve- 

 nus; it. aconito; al. Eisenhut; angl. monks-hood; 

 wolfs-bane. 



Arrel tuberosa, tronc de 3-20 dm., molt foliós, 

 simple o ramificat a la part superior; fulles palma- 

 tisectes, amb els segments 2-3-fids; lòbuls linears; 

 flor d'un blau de viola o bé blanques, disposades 

 en raims terminals, espessos y llargs; sèpals pu- 

 bescents, casco convexo-hemisfèric; 3 folícols, al principi penjants y a la fi aplicats 

 contra l'eix y glabres; llevors arrugades en una sola cara; planta molt polimorfa, 

 amb algunes varietats. 



Geografia. — Prats y boscos frescals de les altes montanyes : al Bergadà, abundant a la 

 font de Tagast; Olot, Sant Joan de les Abadesses; torrents de Núria, abundant. == Setcases 

 (Quer., Bub.); Coll de la Perxa (Bub.); comuníssima per les vores de les aigües de la regió 

 alpina (Gaut.); port de la Picada; hospital y Vall de Benasque (Zett.). — Jul.-Ag. 



Proprietats. — Com espècie medicinal que es, s'usen l'arrel y les fulles : sedant nerviós, 

 neuralgies. 



(i) Scrv.: aconitum dicitur ànb xí\ç àxóvt\<;, id est a cote seu caute; perquè els acònits (aconi/a): nascen- 

 tia saxis(Lucan.) 



54 



