PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Papaveracies. 



G. 22. - Papàver. 



Fulles amplexicaules, glauques, flors vermelles o blanques, càpsula sub- 



globosa, glabre 3. 



Fulles no amplexicaules, flors vermelloses o violacies 4. 



Dents de les fulles inermes, pedúncols y sèpals glabres. 83. P. somníferum. 



Dents de les fulles terminades per una petita seta, pedúncols y sèpals se- 



tosos 84. P. setígerum. 



í Càpsula glabra, filaments estaminals filiformes 5- 



( Càpsula erissada, filaments estaminals claviformes 7. 



Càpsula trasovoide, flors d'un vermell viu, anteres negres, fulles pinnati- 

 partides, amb els lòbuls lanceolato-aguts 85. P. Rhoeas. 



Càpsula oblonga, flors d'un vermell pàlid, anteres groguengues o vio- 

 lacies 6. 



S Càpsula bastant ample y arrodonida a la base, anteres groguenques, fulles 

 bipinnato-partides, amb els lòbuls ovato-oblongs, arrodonits, obtusos, 

 86. P. obtusifolium. 



(Càpsula atenuada a la base, claviforme, anteres violacies, fulles pinnato- 

 partides, amb els lòbuls lanceolato-aguts 87. P. dubium. 



( Càpsula ovoide, flors d'un vermell purpurí 88. P. híspidum. 



( Càpsula claviforme, flors d'un vermell escarlata . . 89. P. Argémone. 



82. = P. alpinum L. 



{per viure a la regió alpina : estació.) 



Planta vivaç, cespitosa, cuberta de + pels apli- 

 cats, cama de 1-2 dm., uniflora; fulles híspides o 

 glabres, 1-2 pinnatisectes, amb els segments elip- 

 tics o lanceolats ; flors grogues, ataronjades o 

 blanques, sèpals cuberts de pèls rossos aplicats, 

 filaments estaminals alesnats; 4-8 estigmes sobre 

 un disc quasi nul; càpsula trasovada, hispida. 

 Planta polimorfa. 



(3. FLAVIFLORUM Gr. et G. — P. PYRENAICUM 



Willd. — P. AURANTiACUM Lois. — Pètals grocs, 

 que's tornen ataronjats per la dessecació; planta 

 hispida, fulles úm^X&mQnt pinnati-partides, llargament setiferes. 

 Subv. BICOLOR. Rouy. — Pètals vermellosos amb l'ungla groga. 



Geografia. — Roques y pedruscam dels Pirineus. La |3 flaviflorum Gr. et G. a les altures 

 de Núria, d'ahont baixa fins a Fontalba y Fontnegra.= Núria (Salv, !); Set Cases (Isern. !, 

 Bub.). La subv. bicolor Rouy, per aquí y per allà; Valls d'Eyne ! (Gaut.). — Jul.-Ag. 



Encara que existeix al Pirineu Central (Zett.), no s'ha trovat fins ara al Pir. central ca- 

 talà. 



62 



