FLORA DE CATALUNYA 



Gen re 24. - ROEMÉRIA MEDIK. 



(Dedicada a J. J. Roemer, botànic, metge naturalista de Zurich, collaborador de Schultz). 



Flors d'un viola fosc, grans, solitàries, sostingudes per pediancols curts y un 

 poc engruixits a l'àpex, sèpals híspids, pètals trasovats, de prefloració corrugativa, 

 estams indefinits, 2-4 estigmes sentats, càpsula siliquiforme, linear, estriada, + hís- 

 pida, unilocular, de 2-4 valves, dehiscencia valvar y basípela, llevors cendroses, 

 reniformes, alveolades. Planta anual, de làtex groc, tronc de 2-4 dm., dret, rami- 

 ficat, pelut; fulles 2-3 pinnatisectes, de segments linears, terminats per una pe- 

 tita seta. 



91. -R. violacea Medik. — R. híbrida DC. 



(nomen ineptum.) 



{pe! color dels pètals.) 



Sinonímia. — Roseta morada; cast. amapola mo- 

 rada. 



Geografia. — Terres cultivades, principalment de la 

 zona mitja; raríssima al Vallès, però comú als sembrats 

 de la comarca de Bages y de l'Urgell, Sta. Coloma de 

 Queralt; Figueras. = Pla del Llobregat, cap a St. Boy; 

 Montserrat; costa de Tarragona (Csta.); Mataró (Ferr. 1); 

 Abrera, Vilafranca (Salv. i); Prats de Rey (Puigg.); Avi- 

 nyonet, Pals de rEmpurdà(Vay.); Berga, Espunyola, 

 Casserras y altres punts (Puj. C); Cardona y Solsona (Bub.).— Abril-Juny. 



67 



