FLORA DE CATALUNYA 



Família 5.*-Fumariacies DC. 



(De FUMARIA, qu'es el genre que dona nom a la família; de fumus, fum). 



Flors hermafrodites, irregulars, petites, en raims bracteolats; 2 sèpals colorats, 

 lliures, caducs; 4 pètals lliures o soldats a la base, conni vents, el de dalt allargat 

 en esperó arrodonit, els laterals més petits y alats al àpex; estams diadelfes, conte- 

 nint cada fascicle un estam d'antera bilocular al mitj y un altre d'antera unilocular 

 a cada costat, o siga un estam complert y dos mitjos estams; ovari compost de 

 2 carpels, fruit silícula, indehiscent o + dehiscent per 2 valves : herbes de fulles al- 

 ternes, molt dividides y sense estipules. 



Silícula subglobulosa, monosperma, indehiscent, sense nervis, Ilevor 



I { sense carúncula 28. Fumaria. 



Silícula deprimida, amb 1-3 nervis 2. 



Silícula monosperma, a la fi dehiscent, una de les valves amb un 

 nervi, Ilevor sense carúncula 29. Platycapnos. 



Silícula disperma, a la fi subdehiscent, amb tres nervis a cada valva, 

 llevors sense carúncula 30. Sarcocapnos. 



Silícula polisperma, dehiscent, amb un nervi a cada valva, 



31. Corydalis. 



Genre 28. - FUMARIA DC. 



(Del llatí FUMARIA, de /«mus, fum, per haverla considerada com un vapor o tum,a causa 

 de la seva facies y del color blau glaucescent (fuliginós). Lo meteix significa el nom que 

 te en grec la planta : xótivioí; o xotivóc; (Tf\<; y^c;). 



Sinonímia. — Cast. palomiila o palomillo, palomina, conejitos, gatico, ruda del 

 campo = fumus terrae; fr. fumeterre, fumée de terre, fiel de terre, fumier de 

 terre, rue champétre; angl. fumitory = fume terre; al. Erdrauch; port. molarinha 

 maior; it. faccia, fumosterno. 



Flors vermelles, rosades o blanques, amb l'àpex fosc, raims multiflors, opositi- 

 folis; silícula globulosa, monosperma, indehiscent, sense nervis, Ilevor sense ca- 

 rúncula; plantes anuals, de tronc angulós, freqüentment filaire per medi dels 

 peciols convertits en circells; fulles 2-3 pinnatisectes. 



Silícula més ampla que llarga, truncato-escotada al àpex, sèpals ovato- 

 lanceolats, més estrets que la corola, flors petites . 97. F. officinalis. 



Silícula oblonga, apiculada, sèpals ovato-lanceolats, quasi enters y gairebé tan 

 amples com la corola, esperó el doble llarg, flors grans. 98. F. calcarata. 



Silícula subglobosa, no truncato-escotada 2. 



73 



