FLORA DE CATALUNYA 



Fumariacies. 



G. 28. - Fumaria. 



98. = F. calcarata Cad. 



{de calcar, esperó, per presentaria molt llarg.) 



Tronc de 1-2 dm., difús, fulles 2-3 pinnatisec- 

 tes, amb els segments /»/ans, estretament linears, 

 curts, mucronats, bracties més curtes que'ls pedi- 

 cels, flors purpurines, de 9-10 mm., sèpals ovato- 

 lanceolats, més amples que'l pedicel y quasi tan 

 com la corola, 3-4 vegades més curts qu'ella, 

 enters o denticulats a la base, esperó molt llarg, 

 quasi igual a la meitat de la corola, silícules més 

 llargues qu' amples, + mucronades, rugato-granu- 

 Joses quan estan seques. 



Geografia. — Vinyats silúrics y piçarrosos immediats 

 a la Puda de Montserrat, 2 maig igoS leg. Puj., Sallent, 

 y Cad. 



99.» F. micrantha Lag. — F. densifióra DC. 



{de iLitxpóí;, petit, \ji\v.pà, petita; y xò av9•oí;, la flor; 

 per les seves flors petites y apretades.) 



Tronc de 2-5 dm., dret o difús, fulles 2-3 pinnati- 

 sectes, de segments oblongo-linears, plans o canali- 

 culats, flors purpurines o blanquinoses, petites 

 (5-6 mm.), raïms espessos, bracties tan o més llar- 

 gues que'l pedicel, sèpals ovato-orbiculars, dente- 

 llats, mucronats, molt més amples que la corola, 

 y quasi tan llargs com la meitat d'ella; silícula 

 subglobulosa, obtusa a la maturitat, un poc ru- 

 gosa y granulosa quan està seca. 



Geografia. — Terres de cultiu : sembrats y paratges 

 herbosos de St. Vicens de Castellet, Manresa; Igualada; 

 Mollerusa; Lleyda; a la vora esquerra del Ribagorçana, 

 devant de Corbins. = Camps del Pla de Barcelona y de 

 la plana de Vich (Masf. I); Prats de Lluçanès (Vay.); 

 Berga; St. Feliu de Guíxols (Bub.). — Abril-Maig. 



100. = F. capreolata L. 



(pels peciols que' s cargolen en circells, capreoli; 

 com cirrosa.) 



Tronc de 2-10 dm., ordinàriament filaire, fu- 

 lles + glauques, bipinnatisectes, de segments am- 

 ples, trasovato-cuneiformes, inciso-lobats; peciols 

 ordinàriament volubles, flors grans (8-12 mm.), 

 blanquinoses vermelloses, negroses al àpex, raims clars, bracties lanceolato- 

 linears, gairebé tan llargues com els pedicels qu'estàn recorvats; sèpals blanqui- 



75 



