FLORA DE CATALUNYA 



Secció I / - SiLicuosES 



Genre 32. - RAPHANUS L. 



(Del grec pócpavoc;, el rave.) 



Flors blanques, violades o groguenques, grans; sèpals laterals geperuts a la base, 

 pètals llargament unguicolats; silicua indehiscent, esponjosa y continua o monili- 

 forme y lomentacia, amb bec llarg y cònic; Uevors globuloses, fulles inferiors lira- 

 des, plantes erissades. 



Silicua oblongo-cònica, bilocular a la primera edat, inflato-esponjosa, sense 

 estrangulacions ni articulacions transversals, flors blanques o violades, 



1 10. R. sativus. 



Silicua moniliforme, primitivament unilocular y a la maturitat lomentacia; 

 flors blanques o groguenques III. R. raphanistrum. 



1 10. = R. sativus L. 



{rave que se sembra cultiva, al revés ííe/silvestris.) 

 Sinonimia. — Cast. ràbano; fr. rave y raiíort 

 (chou)rave, (chou)navet (cf. betterave); it. rafano; 

 port. rabao; angl. radish (del llatí, radix); al. die 

 Rübe (Hat. rapa : brassica rapa); das Radies (fr. ra- 

 dis); der Rettich, Rettig (del llat. ràdíc-em ( : radix) 

 el rave (i). 



Arrel carnosa, inflada, tronc de 6-10 dm. dret, 

 fistulós y ramificat, fulles inferiors lanceolades, 

 dentades o inciso-dentades; flors blanques o viola- 

 des, amb venes d'un violeta fosc, silicues inflades y 

 esponjoses, insensiblement atenuades en bec, sense 

 estrangulacions ni divisions en articles transver- 

 sals a la maturitat. 



— a. RADicuLA DC. — Arrel petita, globoso-de- 

 primida o bé oblonga, blanca o vermellosa, picant. 



— p. OLEÍFERA DC.^— Arrel llarga, prima, blan- 

 ca o vermellosa, + picant. 



— y. NÍGER DG. — Arrel grossa, carnosa, oblon- 

 go-globulosa o allargada, negrosa, molt picant. 



Geografia. — Cultivat y subespontani en molts in- 

 drets. — Primavera. 



iii.= R. raphanistrum L. — R. silvester 

 Lamk. 



{com rapistrum, el nap silvestre, està format ra- 

 phanistrum.) 



(i) Es curiós cl manlleu d'aquests noms alemanys; der Kohl 

 (caulis); der Kürbisz(cucurbita), die Pflanze (planta), tots emmanllevats al llatí. L'anglès ra<ÍMA es una man- 

 lleuta més moderna del francès radis. 



87 



