PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gen re 34. - SINAPIS L. 



[Grec oívo^it y vànv, mostassa. Aquesta paraula, y la fr. moutarde, iangl. mustard) son 

 modernisacions de mustutn ardens, per raó de que un dels ingredients de la mostassa fran- 

 cesa que se serveix a taula es el most del vi novell.] 



Flors grogues, sèpals iguals, pètals llargament unguicolats, silicua cilíndrica o 

 sub-tetràgona, de valves 3-nerves, dehiscent, estil cònic o ensiforme, llevors uni- 

 seriades, globuloses, alveolades, de sabor picant, fulles inferiors lirades, pinna- 

 tífides, les superiors no amplexo-auriculades; plantes piloses o pubescents. 



Bec de la silicua ensiforme, amb nervis aproximats al centre de les cares, més 

 llarg que la silicua erissada, freqüentment seminifer a la base, fulles totes 

 peciolato-lirades 113. S. alba. 



Bec de la silicua cònic, amb els nervis equidistants, més curt que la silicua 

 generalment glabra 2. 



Estil caduc, sèpals tot lo més tan llargs com el pedicel, fulles superiors sen- 



tades, plantes anuals. 



114. S. arvensis. 



Estil persistent, seminifer, sèpals un poc més llargs que'l pedicel, fulles totes 

 peciolades, plantes bienals o perennes. . . . 115. S. Cheiranthus. 



113. = S. alba L. (Hooker). Brassica alba 

 Boiss. 



{del //aíz'albus, blanc; jpe/ color clar de la llevor.) 



Sinonímia. — It. ruchettone, senapa bianca; ang. 

 v^hite Mustard; al. weisser Senf. 



Anual, piloso-erissada, tronc de 3-8 dm., dret, 

 ramificat, fulles totes peciolades, lirato-pinnati- 

 partides, amb els lòbuls sinuato-dentats, pedicels 

 fructífers tan llargs com les valves, molt oberts, 

 silicues curtes, oblongues, oligospermes, erissades 

 de pels blancs, valves amb 3 nervis sortits, bec 

 ensiforme, més llarg que la silicua, ordinàriament 

 seminifera a la base, llevors grogues, finament alveolades. 



Geografia. — Terres de cultiu ; Tarrassa, a n'algún hort, probablement accidental. = Poc 

 cultivada y quasi espontània (^Csta.); roques de Castellfullit d'Olot (Vay.).— Abril-Maig. 



90 



