PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 35.- ERUGA DC. 



(Lo meteix que Erucago y Erucastrum, del verb llatí iirere, cremar, pel gust de les Ile- 

 vors. Altres tenen a la paraula eruca (que també vol dir oruga) per obscura. Segons S. Isi- 

 doro de Sevilla, eruca seria una alteració de urica, de uro. Els italians n'han fet ruchetia, 

 els francesos roquette, y els anglesos rockeí.) 



Flors blanques, grogues violades, sèpals laterals una miqueta geperuts a la 

 base, silicua dehiscent, curta, oblonga, subcilíndrica, valves 3-nerves, amb els ner- 

 vis marginals quasi confosos amb el mateix marge y semblant i-nerves, estil en- 

 siforme, gairebé tan llarg com les valves, lievors biseriades, penjants, subglobu- 

 loses, llises; fulles peciolades, lirato-pinnati-partides. 



K 



Calze caduc, pubescent, comunament blavenc, més llarg que'l pedicel, fu- 

 lles lirato-pinnati-partides 1 1 6. E. sativa. 



(Calze persistent, pilós, cilíndric y a la maturitat vesiculós, tan llarg com el 

 pedicel, fulles pinnatífides 1 17. E. Vesicaria. 



1 1 6. « E. sativa Lamk. 



[que se sembra, sens dupte involuntàriament amb 

 altres lievors.) 



Sinonímia. — Ruca; cast. oruga; fr. roquette; 

 it. rucola, ruchetta. 



Tronc de 2-5 dm , glabre o + hispit, fulles un 

 poc gruixudes lirato-partides, segments fiso-den- 

 tats, el terminal mes gran, ovat, sèpals connivents, 

 pubescents y generalment blavencs, més llargs 

 que'l pedicel, pètals grans, blancs o grogs amb ve- 

 nes violades, pedicels fructífers drets, silicues gla- 

 bres o híspides, bec generalment més curt que les 

 valves, lievors comprimides, híspides; planta polimorfa. 



Geografia. — Terres cultivades o incultes, àrides; voltants de Lleyda, cap a Aragó y Ba- 

 laguer, estenentse per la Segarra y baixant fins a la Puda de Montserrat y al Vallès; Bada- 

 lona. == Falset, la Mola (Csta.). — Abril-Septembre. 



Les fulles de la E. sativa son excitants y's mengen com enciam y condiment. També se li 

 atribueixen proprietats diurètiques y antiscorbútiques, y fins afrodisíaques si havem de creu- 

 re al vers : excitat ad venerem tardos eruca maritos. Es la herba mentiosa; xaramago (o jara- 

 mago), la oruga, (ant. eruga). 



93 



