FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. G, 36. - Bràssica. 



ii9.»Br. Napus L. 



( napus de Columela, es el nap també, y aquí en apo- 

 sició amb Bràssica; com si diguéssim napicol.) 



Herbàcia, fulles totes glauques y glabres, les 

 radicals y inferiors peciolades, lirato-pinnatiparti- 

 des, les superiors sentades, cordato-amplexicau- 

 les, flors d'un grog daurat, grans, clares, àdhuc a 

 la floració, sèpals oberts, estams laterals ascen- 

 dents, silicues que formen àngul recte amb el pe- 

 dúncol, llevors finament alveolades. 



— 0. OLEiFERA DC. — Arrel prima y vertical. 



— í3 RAPiFERA Metzg. — 13 ESCULENTA DC. — Arrel 

 carnosa, comestible. 



Geografia. — Cultivats y subespontanis els tipus y les 

 varietats. — Abril-Maig. 



120. = Br. nigra Koch. — Sinapis nigra L. 



{del llatí niger, nigra, negre; pel color de les lle- 

 vors, mostassa negra qu'es la medicinal.) 



Anual, tronc de i-io dm., dret, ramificat y + 

 piloso-erissat a la base, fulles totes peciolades, les 

 inferiors lirades, amb el segment terminal molt 

 gran, obtús y + lobulat, les superiors lanceolades, 

 enteres o dentades, raïm fructífer molt fornit, 

 flors grogues, sèpals oberts, més llargs que'l pe- 

 dicel, silicues curtes, aplicades al eix, subletràgo- 

 nes, carenades, bec cònic, 4-5 vegades més curt 

 que les valves, llevors negres, alveolades. 



Geografia. — Cultivada y espontània : Sant Joan les 

 Fonts, Creixenturi, Ciuret (Vay.); Sant Pere Pescador 

 (Llen.!). — Abril-Juliol. 



121. = Br. oleracea L. 



(oleraceus, paraula de Plini, vol dir lleguminós; 

 de olus, la hortalissa verdura; y també la col.) 

 Tronc de i m. d'altura, subllenyós a la base, 

 dret, llis y ramificat, fulles glauques, un poc car- 

 noses, les inferiors peciolades, lirades, les supe- 

 riors ovato-oblongues, semiamplexicaules, però no 

 auriculades, flors grogues y rares vegades blan- 

 ques, sèpals drets, connivents, més curts qu'el pe- 

 dicel, silicua ascendent, llarga de 4-7 cm., cilin- 



droide, bec 8-10 vegades més curt que les valves, llevors pardes, llises. 

 Subsp. Br. robertiana J. Gay. -Tronc subllenyós, la major part de fulles caulinars 



mitjes peciolades, flors d'un grogpàlit, silicues obertes, llevors negres, puntejades. 



95 



