PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crucíferes. 



G. 36, - Bràssica. 



Geografia. — Cultivat y semiespontani, el tipus amb les següents varietats: acephala 

 (col verda), crispa (col arrissada), capitata (col de capdell), botrys (bròquil), cauliflora 

 (coliflor); de Brusseles, subvar. de la capitata y altres (Csta,).— Estiu. 



La Br. Robertiana J. Gay, a Cadaqués, en les roques calices del Cap Norfeo y penyes de 

 la Sabolla (Trem.l, Vay.i); freqüent a les roques ombrívoles de Torruella de Montgrí, 

 aprop de Sta. Caiarina (Vay.); la Seilera, cingles de St. Roch y Petja de Sant Martí (Cod,!). 

 = Entre Colliure y Banyuls (Gaut.). — Maig. 



122. = Br. laevigata Lap. 

 {del llatí levigare, al Usar, pulir; pel tronc llis y 

 glabre.) 



Anual, tronc de 2-4 dm., dret, rodó, glauc, molt 

 glabre y poc ramificat; /«//es radicals en roseta, 

 breument peciolaLdes. pinnatijido-runcinades, com- 

 postes de 7-8 parells de segments punxaguts, pes- 

 tanyosos, amb el raquis setoso-hispit, fulles cauli- 

 nars escasses, enteres, linears, sentades y glabres; 

 sèpals connivents, glabres, pètals blancs, amb ve- 

 nes pardes, silicues estriades, de 3-4 cm., bec 4 ve- 

 gades més curt que les valves, monosperm; lla- 

 vors globoses, pardes. 



Geografia. — Montserrat (Csta.). — Abril. 



N. B.— Deurà ésser molt rara puig que ni'l P. Marcet ens Tha remesa ni l'havem trobada allí en les moltes 

 excursions nostres, ni cap més botànic l'ha citada. 



123. = Br. fruticulosa Cyr. 



{forma diminutiva del llatí fruticosus, de frutex, 

 arbust.) 



Bienal o perenne, tronc de 2-4 dm., dur, sub- 

 llenyós y una mica hi'spit a la base, ramificat y 

 quasi nu, glabre a la part superior, fulles glauces- 

 cents, les inferiors peciolades, lirades, de seg- 

 ments obtusos, el terminal molt gran, un poc se- 

 loses, les superiors sentades, linears, enteres, sè- 

 pals drets y un jooc oberts, pètals d'un grog pàlit, 

 silicues nuoses, de 2-3 cm., bec 4 vegades més curt 

 que les valves, generalment monosperm, llevors 

 pardes, globuloses y finament alveolades. 

 Var. RUBECULA Csta. — Planta de color verme- 

 llós, anual, no subllenyosa a la base, fulles poques y més petites, cubertes de pels 

 petits y bulbosos, a la base, les vores dels sèpals y venes dels pètals, vermelles. 



Geografia. — Comuníssima als olivars, vinyes y vores de camins de Roses y Cadaqués; 

 Blanes, Lloret y Tossa. = Vallvidrera (Masf.), Tibidabo (Sen.), Mataró (Ferr.!). 



La VAR. RUBECULA Csta, als camps de Lloret (Trem. I, Compiï.l), Sant Feliu de Guíxols, 

 Llansà, la Selva, etc. (Bub. sub Br. Tournefortii Gouan). 



