PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 38. - DIPLOTAXIS DC. 



(Del grec &wiXí\, &«rXov5v, doble; y del greco-llatí iaxis (cf. syntaxis), ordre, disposició: 

 per les Uevors disposades en dugués series.) 



Flors grogues, blanques o lilacines, sèpals iguals a la base, oberts o drets, sili- 

 cua dehiscent, subtetràgona, de valves uninerves, amb venes anastomosades, estil 

 deprimit, enter o escotat, llevors biseriades, llises, penjades, ovades; fulles gene- 

 ralment sinuato-pinnatífides; plantes de paratges àrits, glabres o poc erissades a 

 la base. 



Pètals blancs, que's tornen violacis al marcirse, sèpals oberts, silicua 2-3 ve- 

 gades més llarga que'ls pedicels, ascendents. . . 125. D. erucoídes. 

 Pètals grocs 2. 



Troncs y branques foliosos, sèpals oberts, pètals trasovats, fulles inferiors si- 

 nuato-pinnatipartides, les superiors + linears 3. 



Troncs nusos o amb algunes fulles a la part inferior, sèpals drets . . 4. 



Planta vivas, de tronc llenyós a la base, glabre, fulles grassetes y glauces- 

 cents, flors grans, d'un groc de sofre, silicua patulo-erecta, més llarga que'l 

 pedicel, bec curt, asperm 126. D. tenuifolia. 



Planta anual, tronc herbaci, setoso-hispit, fulles membranoses, verdes, flors 

 mitjanes, grogues, silicua oberta, 2 veg. més llarga que'l pedicel, bec curt 

 o llarg, y en aquest cas monosperm 127. D. virgata. 



Tronc fuUós a la base o fins a la seva meitat; pedicels una vegada més llargs 

 que'ls sèpals, pètals grogs, i vegada més llargs que'l calze, amples y brus- 

 cament contrets en ungla, estil no contret a la base . 128. D. muralis. 



Tronc completament nu, pedicels tan llargs com els sèpals, pètals d'un groc 

 fosc, un poquet més llargs que'l calze, estrets, insensiblement atenuats en 

 ungla, estil obcònic, contret a la base . . . . . . 129. D. viminea. 



125. = D. erucoídes DC. — Sinapis erucoí- 

 des L. 



{de eruca, qu'es en Hor. la ruca, se forma amb 

 una dessinencia molt comuna a Botànica, erucoí- 

 des; es a dir, amb alguna semblansa a la planta 

 del nom de la radical; com ranunculoides y mil 

 altres. ) 



Anual, tronc de 2-5 dm., dret, ramós, fulles 

 inferiors lirades, peciolades, en rosetó, les supe- 

 riors sentades, oblongues, sinuoses o inciso-den- 

 tades; flors grans, blanques, amb venes rosades, 

 sèpals oberts, més curts qu'el pedicel, raím fruc- 



98 



