FLORA DE CATALUNYA 



Genre 41 . - HESPERIS L. 



(Del grec Icjjtepoc;, el vespre, o del llatí hesperus, vespertí. Plini va donar el nom de hes- 

 PERis, a certa herba perquè feya més olor cap al vespre.) 



Flors purpurines o blanques, grans, sèpals drets, els laterals geperuts ala base, 

 silicua patulo-ascendent, dehiscent, linear cilíndrica, aprimada pels dos caps, fle- 

 xuosa, valves amb un nervi dorsal, estigma fès en dugués làmines connivents, 

 llevors uniseriades, anguloses, penjants; fulles oblongues o lanceolades, dentades, 

 curtament peciolades; plantes bienals o vivaces, erissades, aspres. 



133. « H. matronalis L. 



(matronalis es en llatí lo que pertany a la matro- 

 na mare de família, representada per Juno; pro- 

 bablement per la seva tendència a donar flors do- 

 bles, ennoblides, pel cultiu.) 



Geografia. — Torrents, marges y llocs herbosos de la 

 regió montana : Ciuret, aprop de Vidrà, Requesens 

 (Vay.); AIbères, montanyes de Ceret (Gaut.); freqüent 

 a la Vall d'Aràn (Comprí., Timb.); BanerasdeLuchon 

 (Bub.); paratges herbosos de Vilach (Llen.í). — Maig- 

 Juny. 



103 



