PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 42. - MALCOLMIA R. Br. 



(W. Malcolme, cultivador anglès, a qui's va dedicar la planta.) 



Flors de color de viola purpurines, sèpals drets, iguals; o els laterals gibosos 

 a la base; silicua dehiscent, linear-cilíndrica, engroixida a la base, amb les valves 

 uninerves, estigma fès en dugués làmines connivents, llevors uniseriades, ovoi- 

 des, comprimides, àpteres; fulles enteres o sinuoso-dentades; plantes pubescents, 

 grisenques. 



Plantes albo-tomentoses, perennes, d'arrèl llenyosa, estil llarg y caduc, sili- 

 cua amb pels estrellats 134. M. littorea. 



Plantes virido-cendroses, anuals, estil persistent 2. 



Pedicels 3-4 vegades més curts que'ls sèpals, silicua de dehiscencia tardana, 

 estigma agut 3. 



Pedicels gairebé tan llargs com els sèpals, silicua de dehiscencia primeren- 

 ca, estigma obtús 4. 



Sèpals laterals geperuts, pètals grans, trasovats, estil llarg, silicua amb pels 

 anavetats 135. M. maritima. 



Sèpals tots iguals, pètals petits, oblongs, estil curt, silicua erissada de pels 

 rígits, barrejats amb altres estrellats . . . , . 136. M. africana. 



Estigma cònic, bífit, de lòbuls connivents, sèpals de 4 mm. de longitut, envà 

 de la silicua amb una faixeta opaca molt més ample que les dugués trans- 

 parents que la comprenen y no recurreguda per cap linia transparent, 



137. M. parviflora. 



Estigma discoidal, truncato-escotat, de lòbuls separats, sèpals de 2 mm. de 

 longitut, envà de la silicua amb una faixeta opaca tan ample com les du- 

 gués transparents que la comprenen y recorreguda d'una finíssima linea 

 transparent 138. M. binervis. 



134. = M. littorea R. Br. 



{de littus, de la rivera vora del mar; litoral; per 

 la seva habitació.) 



Planta vivas, de i-3 dm., albo-tomentosa, cu- 

 berta de pels estrellats, de rizoma llenyós, del 

 qual surten nombrosos troncs, drets, sínuosos, 

 molt fullosos, simples o ramificats; fulles oblon- 

 gues, obtuses, enteres; Jlors grans, purpurines, 

 sèpals laterals geperuts a la base, 1-2 vegades més 

 llargs que'l pedicel, pètals trasovats, amb el llim 

 més llarg que l'ungla; raím fructífer flexuós, sili- 

 cues primes, arquejades, ascendents, cubertes de 



104 



