FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. 



G. 43. - Malcolmia. 



pels blancs, estrellats; estil molt caduc, làmines estigmàtiques qu' arriven fins a la 

 meitat del mateix, enpà gruixut. 



Geografia. — Arenys del litoral mediterrani : costes de Castelldefels y Masnou (Salv.l); 



al present rara y àdhuc dubtosa al Masnou(Csta.);arenals 

 del Mediterrani, Pir. Or. (Rouy, Coste). — Maig-Juliol. 



135. = M. marítima R. Br. 



(maritimus, de mare; a la vora del mar; per la 

 seva habitació.) 



Anual, de i-3 dm., d'un vert cendrós, amb pels 

 anavetats, tronc dret, flexuós, fulles inferiors tras- 

 ovades, obtuses, enteres, peciolades, les superiors 

 oblongues, denticulades; flors violades, grans; 

 sèpals 3-4 vegades més llargs que'ls pedicels, els 

 laterals geperuts a la base, pètals trasovats, amb 

 el llim més curt que l'ungla, silicues primes, rec- 

 tes arquejades, amb pels anavetats, estil persis- 

 tent, làmines estigmàtiques qu arriven aprop de 

 la base del mateix, envà prim. 



Geografia. — Cultivada y subespontania. — Primv. 



136. = M. africana R. Br. 



(Africanus, natural de l' Àfrica; per l'habitació.) 

 Anual, d'un vert cendrós, amb pels ramosos, 

 tronc de 2-4 dm., angulós, flexuós, ramificat, fu- 

 lles aspres, lanceolato- agudes, sinuoso-dentades, 

 peciolades; flors petites, violades, sèpals iguals, a 

 la base, 3-4 vegades més llargs que'l pedicel;/>è- 

 tals oblongs; rai'm fructífer clar, amb una fulla y 

 una rameta sota de la primera o les dugués pri- 

 meres silicues inferiors; silicua rígida, ascendent, 

 erissada, de pedicel molt curt, atenuada en bec 

 punxagut, envà gruixut, llevors grogues y trunca- 

 des pels dos caps. 



Geografia. — Terres de conreu : comú als sembrats 

 de Bages y de l'Urgell; menos freqüent al Vallès, Pla 

 de Barcelona y Penades. = Tarragona (Wbb.); Vich 

 (Masf.); Solsona, Cardona (Bub.). — Maig-Juny. 



137. » M. parviflora Dc. 



(com micranthus, el seu corresponent grec, se for- 

 ma de parvus, petit, y flos, floris; terminació flo- 

 rus, adjectivat, com per exemple en multiflorus, 

 (no clàssic) que té moltes flors. Pauciflorus seria 

 una formació anàloga.) 

 Anual, d'un vert cendrós, de 1-2 dm., tronc fle- 



14 



io5 



