FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. G. 46. - Erysimum. 



147. = E. aurigeranum Timb. Lag. 



( Aurigeranus, de Aurigera, el riu Ariège, per ha- 

 verse trovat an aquest departament francès). 



Anual, d'un vert alegre, tronc de 2-3 dm., dret, 

 de branques ascendents, fulles inferiors runcinato- 

 pinnatífides, les superiors sentades y obscurament 

 dentades, cubertes de pels anavetats; Jlors molt 

 petites, pètals iguals a la base, y una vegada tnés 

 llargs que' I pedicel; raím fructífer, llarg, pedicels 

 curts y gruixuts, silicua oberta ascendent, tetrà- 

 gona, de 4-5 cm., estigma sentat, escotat, llevors 

 elíptiques, rosses, àpteres. 



Geografia. — Boscos y costes àrides : Port de Pallars 

 (Timb.); Pirineus Orient. (Coste). — Maig-Jul. 



148. « E. repandum L. 



{del llatí repandus, encorvat torsat cap amunt; 

 aludint a la forma serpentejada del marge de les 

 fulles,) 



Anual, d'un vert cendrós, tronc de i-3 dm., 

 dret, angulós al àpex, glabre; fulles lanceolades, 

 agudes, repando-dentades, les superiors quasi en- 

 teres y linears, cubertes de pels trífits, úots peti- 

 tes, pàlides, sèpals quasi iguals a la base, el doble 

 de llargs que I pedicel; silicua dreta al principi y 

 ala fi estesa, tetràgona, de 5 cm., nodosa, pubes- 

 cent, estigma sentat y un poc escotat, llevors 

 oblongues, pardes, àpteres. 



Geografia. — Vores dels camins : aprop de S. Guim; 

 Còdol Rodón (Puigg. !); abundant als sembrats de Pe- 

 nyarroya (Losc. y Pard.) y terra baixa de l'Aragó, d'aon 

 probablement passa a Catalunya. — Abr.-Juny. 



149. = E. púmilum Gaut. — E. lanceola* 

 tum p pumilum G. (ap. Arcang.). 



{de pumilus, nano, pres adjectivament; lanceola- 

 tus lanceolat; per la seva talla petita y per la for- 

 ma de les fulles.) 



Vivas, de rizoma gruixut, del qual ne surten 

 troncs de 5 a i5 cm., drets o ascendents, angulo- 

 sos ; fulles nombroses y gairebé totes radicals, 

 llargament peciolades, lanceolato-linears, amb jpe/s 

 anavetats; les caulinars en nombre de 3-5, molt 

 enteres; flors d'un groc de sofre; sèpals 3-4 veg. mès llargs que' Is pedicels, els 

 laterals marcadament gibosos; raím fructífer curt, pedicels de 3-4 mm,, gruixuts, 



113 



i5 



