PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crucíferes. 



G. 46 - Erysimum. 



silicua estreta, paralela al eix, telràgona, de S-y cm., estil cwrí, estigma escotat, 

 llevors vermelloses, estretament alades al àpex. 



Geografia. — Roques y llocs pedregosos de les altes montanyes : Núria, a Font Negra 

 y a Coma d'Eyne = Carençà, Coma de Vaca, Comabella (Vay.); Valls de Lló y d'Err 

 (Gaut.) y d'Eyne (Oliver, ex Rouy); Prats de Molló (G. et G., Bub.). — Jul. 



Erysimum ochroleucum. 



150. = E. ochroleucum DC. 



{del grec cbxpóXeuxo;;, d' uTi groc pàUt; pel color de 

 lesjlors.) 



Perenne, verde, cespttosa, del rizoma de la qual 

 surten nombroses branques, llargues, primes, pros- 

 trato-ascendents ; unes estèrils, terminades en ro- 

 setó de fulles y altres/èrí//s, anguloses, de i-3 dm., 

 fulles oblongo-linears, enteres, o poc dentades, 

 amb pels anavetats; flors grans, d'un groc pàlit, 

 molt oloroses, calze gibós a la base, i-3 veg. més 

 llarg que'l pedicel, raïm fructífer curt; pedicel 

 curt y gruixut, silicua gruixuda, ascendent, de 5-8 

 cm,, depresso-tetràgona; llevors grosses, oblon- 

 gues, alades al àpex. 

 — 13 LANCEOLATUM G. et G. — Planta de 2-3 dm. , estil més llarg que l'amplada de 



la silicua. 

 — T iNTERMEDiuM Gay. — Planta de 5-io cm., de flors més petites, semblant a 



l'especie anterior. 



Geografia. — Roques de les montanyes : Montseny, Ciuret, Vidrà, Queralps, Núria, 

 Massanet de Cabrenys (Vay.); Vall de Lló (Gaut.); Vall d'Aràn, al peu del Port de Benasque 

 (Zett.); Vilamòs (Llenas !). — La -y intermèdia a Costabona y Tragurà (Vay.); la Cerdanya 

 (Gaut.). — Juny-Jul. 



151. = E. longifolium DC. — E. australe 

 Gay. 



{de longus, llargy foVmm, fulla; per la llargària 

 de les fulles ; y australe; per la seva habitació me- 

 ridional.) 



Vivas, grisenca, del rizoma de la qual surten 

 branques dretes, unes estèrils, curtes, terminades 

 en rosetó, y altres fèrtils, anguloses de 2-4 dm., 

 fulles linear-lanceolades, atenuades a la base, en- 

 teres o sinuato-dentades, amb pels anavetats; les 

 caulinars no?nbroses, amb branquetes a les axiles; 

 flors d'un groc clar; sèpals 1-2 veg. més llargs que 

 el pedicel; raím fructifer clar; pedicel curt y grui- 

 xut, silicua prima, ascendent, tetràgona, de 4-6 

 cm., llevors petites, [alades al àpex. 



Geografia. — Montanyes pedregoses, àrides : Montserrat, Bages, S. Llorens del Munt, 

 Montseny, les Guilleríes, Berga, Queralps. = Prades de Tarragona (Costa); Prats de Rey 

 (Puigg.), Vich (Masf.); la Sellera (Cod. I). — Maig-Jul. 



Erysimum longifolium. 



JI4 



