FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. 



G. 48. - Sisymbrium. 



157. = S. pinnatífidum DC. 



{de pinnatus, alat, y ünúo, fendre dividir; per 

 les fulles feses.) 



B i enal o perenne, pubescent, multicaule, troncs 

 prims, drets o ascendents," de 5-20cm., fulles radi- 

 cals peciolades, ovato-oblongues, enteres festona- 

 des, en rosetó, les caulinars inferiors sinuato-pin- 

 natífides, les superiors pinnatipartides, auricula- 

 des, flors blanques, sèpals divergents, pètals par lo 

 menys el doble llargs que'ls sèpals; raíms fructí- 

 fers curts, silicues ascendents, primes, linears, de 

 2-3 cm.; pedicels de 2-3 mm., prims, llevors peti- 

 tes, ovoides, vermelloses. 



Geografia. — Roques y pastures de les altes monta- 

 nyes : Cadí, al Coll de Pal; Núria, a Coma d'Eyne. = Font de la Taberna; esquerdes de 

 Roja; Costabona, Serra de Morens, Finestrelles, Comabella (Vay.); Vall d'Eyne (Bub.); fre- 

 qüent als Pirineus; Port de Viella (Salv.l, Bub., Llen.i); prats de Margalida y Borost 



(Compn.); Port de la forqueta (Timb., Bub.); de la Pi- 

 cada, Benasque, Penablanca (Zett.). — Jul, 



158. = S. erysimoídes Desf. 



{per la suposada semblansa amb /'Erysimum). 



Anual, tronc de 3-6 dm., glabre, dret, simple o 

 poc ramificat, fulles totes peciolades, lirato-pinna- 

 tifides, de 4-7 lòbuls desigualment dentats, amb 

 el terminal major y agut; flors blanques, petites; 

 sèpals divergents, pètals tan llargs com els sèpals 

 o un poquet més ; raíms fructífers bastant llargs, 

 silicues esteses, de 2-3 cm., subalesnades, pedi- 

 cels de 1-2 mm., gruixuts, llevors ovades, pardes. 



Geografia. — Terres calices, humides; en alguna 

 horta (Csta); escombraries, aprop de Barcelona (Trè- 

 mols ! ). — Mars-Juny. 



159. = S. officinale Scop. 



{per considerarse'l útil pera la curació de la ron- 

 quera y catarro pulmonar). 



Sinonímia. — Eríssim, erissimó; cast., erísimo, 

 hierba de los cantores; fr., herbe aux chantres, 

 velar. 



Anual, tronc de 3-8 dm., pilós, dret, ramificat, 

 amb les rames esteses, fulles peciolades, aspres, 

 les inferiors pinnatipartides, les superiors hasta- 

 des, flors d'un groc pàlit, petites, raím fructífer 

 clar, silicues aplicades al eix, alesnades, piloses, 

 de 1-2 cm., pedicel molt curt y gruixut, llevors 

 truncades y puntejades. 

 Geografia. — Camps, sembrats y vores de camins de tot el país. — Mars-Oct. 



119 



