FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. 



G. 48. - Sisymbrium. 



que porta branques a l'aixella de quasi totes les fulles; fulles radicals en rosetó; 

 lanceolades, dentades o pinnatífides, peciolades; les superiors sentades, més estre- 

 tes; enteres; flors grogues, sèpals divergents, pètals cuneifonnes, el doble llargs que' I 

 cali{e, sïWcuQs dretes, Jilifonnes, un poc arquejades, d'un xic més de i cm., estil curt, 

 engruixit a l'àpex, Uevors petites, ovoides, vermelloses. 



Geografia. — Camps y terres incultes : Isona (Conca de Tremp); legit Bubani 30 Juny 

 1861 (Flora Pyren. III, lyS). 



i63.=S. Sophia L. 

 {es la Sophia chirurgorum dels antics, de la qual 

 feyen gran us cojn a vulneraria.) (i) 



Sinoniínia. — Herba de Sta. Sofia o de la sabi- 

 duría; cast. serifio-absintio, ajenjo de Serifo, sofía 

 de los cirujanos, hierba de la sabiduría o de los ci- 

 rujanos;/r. herbe de la sagesse, des chirurgiens, 

 de Sainte Sophie; angl. Flix weed. 



Anual, pubescent, d'un vert cendrós, tronc de 



3-8 dm., dret, ramificat a la part superior, molt 



fullós; fulles 2-3 pinnatisectes, de lòbuls linears; 



flors petites, d'un groc pàlid, raím fructífer llarg, 



cXdLT, pedicels filiformes, de 8-10 mm., silicues de 



2-3 cm., linears, incurves, ascendents, Ilevors 



ovoides, petites, vermelloses. 



Geografia. — Escombraries, vores de camins y llocs arenosos: Puigcerdà; Tarrassa r.r. y 



probablement accidental. = Montseny, Torà (Salv.l); Puigreig, Berga (Puj. Cl), Queralps. 



la Cerdanya (Bub., Vay., Gaut.); al Miracle (Marcetl), Vall d'Aràn, Montgarri (Llen. !). 



Maig-Juliol. 



164. = S. Columnae Jacq. 

 {En memòria del botànic italià Fabius Colonna 

 Columna, autor de la Minus cognitarum stirpium 

 Ecphrasis, Romae, 16 16). 



Sinonimia. — Cast., quita-ronquera, oruga gen- 

 til; jaramago de tejados. 



Bienal, tronc de 2-6 dm., dret, ramificat, + pi- 

 lós, fulles totes peciolades, les inferiors runcinato- 

 partides, amb els lòbuls sinuato-dentats, el termi- 

 nal de les mitjanes hastat o alabardat, les superiors 

 linear-enteres; flors groguenques, petites; sèpals 

 drets; pètals trasovats, / veg. més llargs que' I cal- 

 \e, raím fructífer llarg, clar, pedicels de 2-6 mm., 

 gruixuts, silicues obertes, de 7-9 cm., Ilevors 

 grosses, pardes, llises. 



Geografia. — Vores de camins y llocs inculls : plà de Barcelona, al Vallés. = Segarra, 

 Rubió y altres llocs (Puigg.l); Tarragona (Wbb.); Montserrat (Jov. 1); Empordà fTrem. I). 

 — Maig-Juny. 



Si8yxxü>rium Goltunnae. 



(i) També s'aplicava aqueix nom al Thalictrum. 



121 



