PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 62. - NASTURTIUM R. Br. 



(Del llatí nasus, el nas, y torquere, tòrcer; perquè fà arrufar el nas pels efectes produïts 

 per la seva acrimonia sobre 'Is muscles constrictors del nas.) 



Flors grogues o blanques, sèpals drets, iguals, a la base, pètals d'ungla curta; 

 silicues dehiscents, cilíndriques, un poc deprimides; de valves sense nervis pro- 

 minents, + incurves, obertes o ascendents, estil cilíndric, estigma enter; llevors 

 biseriades, alveolades, penjants; fulles pinnatisectes o pinnatipartides; plantes de 

 llocs humits. 



Flors blanques, lòbul terminal de les fulles inferiors gran, suborbicular, 



cordiforme 168. officinale. 



Flors grogues, lòbul terminal de les fulles oblongo lanceolat .... 2 



Silicua tuberculosa, aspra, bastant incurva, conoide, pedicel gruixut y 

 molt més curt que la silicua 170. àsperum. 



Silicua llisa, poc incurva, cilindroide, pedicel prim, gairebé tan llarg com 

 la silicua 171. silvestre. 



169. »N. officinale R. Br. 



{per ser planta medicinal : tota ella semplea com 

 un bon estimulant de l'estòmac pel seu oli sulfo- 

 nitrogenat. Es considera com antídot de la nico- 

 tina.) 



Sinonimia. — Créixens, morritort d'aigua; cast. 

 berro, mastuerzo acuàtico; port. agriaò; fr. cres- 

 son de fontaine; it. crescione; al. Brunnenkresse; 

 angl. water-cress. 



Vivas, de gasi picant-, tronc prostrato-ascendent, 

 radicant, a la base, de i-5 dm., gruixut, fistulós, 

 ramificat; fulles pinnatisectes, de 3-6 parells de 

 segments ovats, enters o sinuats, el terminal més 

 gran, ovat o rodó, y generalment cordiforme; flors 

 blanques, en raím clar; pètals 1-2 vegades més 

 llargs que'l calze; silicues d'uns i5 mm., el doble 

 llargues que'ls pedicels que són jiliformes, ober- 

 tes o ascendents, poc incurves; llevors ovoides, 

 pardes. 



Geograjia. — Comú per fonts, recs y vores d'aigua 

 de tot el país, desde'l litoral fins als Pirineus. — Prima- 

 vera-Tardor, 



170. = N. àsperum Coss. — Sisymb. àspe= 

 rum L. 



{per les aspereses blanquinoses que cubreixen el 

 fruit.) 



Bienal, d'arrel cònica, tronc de i-3 dm., rami- 



136 



