PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 53. - ARABIS L. 



(De Aràbia, pàtria de varies espècies, segons De Theis; explicació que no concorda gaiie 

 amb les lleis etimològiques), (i) 



Flors blanques o d'un blanc groguenc; sèpals gibosos o no, a la base; silicua 

 dehiscent, linear, deprimida o depresso-tetràgona, de valves uninerves, estil cilín- 

 dric, estigma enter o apenes escotat; llevors uni-, rarament biseriades, penjants, 

 generalment alades; fulles enteres o dentades, rares vegades les radicals lirades. 



Llevors biseriades, flors d'un blanc groguenc, silicues arrimades al eix; fu- 



1 <[ lles caulinars amplexicaules, auriculades, glabres . 172. A. perfoliata. 

 Llevors uniseriades 2. 



Llim dels pètals ample, trasovat, estès, blanc; llevors estretament alades; 



2 } fulles caulinars auriculades, ovato-dentades. . . . 173. A. alpina. 

 Llim dels pètals estret, linear -oblong, dret 3. 



Llevors amplament alades 4. 



"^ ' Llevors àpteres o estretament alades 5. 



I 



Fulles caulinars auriculades, pubescents; silicues penjants, de io-i5 cm.; 



flors d'un blanc groguenc 174. A. turrita. 



^ ] Fulles caulinars no auriculades, glabres; silicues dretes, aproximades al eix, 

 de 2-4 cm.; flors blanques 175. A. bellidifolia. 



Sflicues + desviades del eix 6. 



'^ • Silicues arrimades al eix 11. 



ÍSil 

 (Sil 



I 



. Fulles caulinars sentades 7. 



Fulles caulinars auriculades 9. 



! Tronc dèbil, flexuós, llevors àpteres, fulles membranoses, les radicals ente- 

 res o subdentades 176. A. serpyllifolia. 

 Tronc rígid, recte; fulles pestanyoses 8. 



Llevors una mica alades a l'àpex; fulles coriàcies, quasi totes en rosetó radi- 



j. ■ cal, peciolades, sinuato-dentades 177. A. stricta. 



Llevors àpteres; fulles membranoses, radicals y caulinars enteres o sub- 

 dentades 178. A. arcuata. 



Fulles caulinars oblongo-lanceolades, enteres, glabres; planta perenne, 

 9 { 179. A. brassicaeformis. 

 Fulles caulinars dentades, + piloses 10. 



(i) Aixís y tot, bo serà observar que moltes crucíferes porten noms tècnics terminals en is; com : sinapis, 

 diplotaxis, hespcris, turritis, iberis, isatis; be podria ser, doncs, per analogia. 



128 



