FLORA DE CATALUNYA 



Cruciferes. 



G. 53. - Arabis. 



10 



II 



Eix fructífer flexuós, calze més curt que'l pedicel, que es de 3-5 mm., fulles 

 rígides, aspres , • • 180. A. auriculata. 



Eix fructífer recte, calze tan llarg com el pedicel, que es de 5-i5 mm., fulles 

 blaves 181. A. saxàtilis. 



Raíms curts y clars; silicues dretes, poc arrimades al eix; llevors ovades, 

 d'ales aixamplades a l'àpex. , 182. A. muralis. 



Raíms llargs y compactes; silicues dretes, moll arrimades al eix, llevors ro- 

 dones, àpteres o estretament alades 183. A. hirsuta. 



Arabis perfoliata. 



172. = A. perfoliata Lamk. — Turritis gla» 

 bra L•. 



(perfoliata, denominació impròpia aqui, perquè les 

 fulles, a que fa referència, no son perfoliades, sinó 

 amplexicaules; y Turritis, de turris, la torre, per 

 la forma piramidal que donen al tronc les fulles 

 y silicues). 

 Sinonímia. — Cast., torreada. 

 Bienal, glabre, glauca; tronc de 5- 12 dm., blan- 

 quinós, dret, robust, simple o ramificat a l'àpex; 

 fulles radicals piloses peciolades, en rosetó, sinua- 

 to-dentades, les caulinars dretes, glabres, ample- 



xicaules, totes oblongo-lanceolades; flors d'un 



blanc groguenc, sèpals iguals a la base; raím fructífer molt llarg, estret y compacte; 



silicues dretes, arrimades a l'eix, deprimides, de 6-7 cm.; pedicels un poc engruixits 



cap a l'àpex, de 8-10 mm.; llevors petites, àpteres, biseriades. 



Geografia. — Boscos y pastures de les montanyes : Montseny; Guilleríes; Hospitalet, al 

 peu del Cadí; Puigcerdà. = Olot; Camprodon (Carbó !); la Sellera (Cod. I); Espluga de Fran- 

 colí; Prades; província de Lleyda, fins a les valls pirenenques(Csta.): al peu del port de Be- 

 nasque (Zett.). — Maig-Jul. 



173. = A. alpina L. 

 (per la seva habitació). 



Perenne, cendrosa, multicaule, de troncs ascen- 

 dents, jtííVosos, de 1-3 dm., els estèrils molt fullo- 

 sos; fulles ovades, blanes, dentades, pubescents, 

 les radicals peciolades, les caulinars amplexicau- 

 les, auriculades; flors grans, blanques; sèpals late- 

 rals gibosos, a la base; pètals de llim ample, tras- 

 ovaty estes; raím fructífer clar; pedicel de 8-1 5 

 mm.; silicues primes, obertes o ascendents, depri- 

 mides, un poc flexuoses, de 2-6 cm., llevors estre- 

 tament alades; uniseriades. 



Geografia. — Roques y llocs pedregosos, ombrívols, 

 de les montanyes : Montseny, roques de Puigsacarbassa; 

 Núria. = Collfret (Vay.); Cadí (Jover !); comú per tot el 



Pirineu català (Csta.); Vall d'Eyne (Bub.); Vall d'Aràn; Port de Bgnasque (Zeii.); Safarrera 



(Llen.l); Montgarri (Bub.) — Jul.-Ag. 



lag 



17 



