PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crucíferes. 



G. 53. - Arabis. 



174. » A. turrita L. 



(turritus, en forma de torre; pel seu tronc dret, 

 robust, simple y fullós). 



Bienal, tronc de 3-8 dm., dret, rígid, robust, 

 piloso-erissat, simple; fulles radicals grans, tras- 

 ovades o bé oblongues, sinuato-dentades, les cau- 

 linars ovato-lanceolades, amplexicauli- auricula- 

 des; pubescents; flors d'un blanc groguenc; sèpals 

 iguals, a la base; pètals de llim estret, dret; raím 

 fructífer llarg, unilateral; siiicues deprimides, de 

 10- 1 5 cm., a la fi recurves y penjants; Uevors am- 

 plament alades. 



Geografia. — Boscos y llocs ombrívols de les monta- 

 nyes : Montserrat; S. Llorens del Munt; Montseny; les 

 Escaldes. = Berga (Grau); Setcases; Camprodon; Que- 

 ralps (Vay.); Vall d'Aràn (Csta.) — Maig-Juny. 



175. = A. bellidifolia Jacq. — j3 Soyeriana 

 G. et G. — A. Soyeri Reut. 



{de bellis, béllidis, la ínargaridoya ; per ses fulles 

 radicals espatulades com les d'aquesta planta; de- 

 dicada a Soyer-Willemet, autor de varies obres 

 botàniques.) 



Perenne, tronc de i-5 dm., dret, simple, fullós 

 y sembrat de pèls simples, fulles primes, papira- 

 cies, pestanyoses, lluent es y semitransparents ; les 

 radicals trasovato- espatulades, enteres, breument 

 peciolades; les caulinars ovades, semiamplexicau- 

 les, denticulades; flors blanques, sèpals molt gibo- 

 sos a la base; raím fructífer rígid, bastant llarg, 

 pedicels drets, prims, de 8-10 mm.; siiicues 7nolí 

 deprimides, de 2-4 cm., dretes y aproximades a 

 l'eix; Uevors alades. 



Geografia. — Fonts y pastures humides de les altes 

 montanyes: Carençà (Compy.); Vall d'Eyne (Lap.); Vall 

 d'Aràn, Penablanca(Zett.); Luchon (Rouquès,ex Rouy); 

 Roques de Safarrera y torrents de Montgarri (Llen. i) — 

 Juliol-Agost. 



176. = A. serpyllifolia Vill. 

 {de fulles semblants a les del serpyllum, que es el 

 serpilo.) 



Bienal, troncs de 5-i5 cm., prims, flexuosos, 

 cespitosos, erissats inferiorment, de pèls ramifi- 

 cats; fulles membranoses, trasovades, piloso-erissades; les radicals en rosetó y 

 atenuades en peciol; les caulinars petites, sentades; flors petites, blanques; sè- 

 pals iguals alsL base; raím fructífer curt, clar, d'eix recte; pedicels prims, de 



130 



