PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crucíferes. G. 53 - Arabis. 



179. = A. brassicaeformis Wallr. 



{per la semblansa de les fulles caulinars a les de 

 la Brassica Napus.) 



Perenne, glabre y glauca; tronc de 5- 10 dm., 

 dret, rígid, simple; fulles llises, coriàcies; les radi- 

 cals ovades be oblongues, denticulades, llarga- 

 ment peciolades; les caulinars ovato-lanceolades, 

 amplexicaules, auriculades, dretes y enteres; flors 

 blanques, sèpals iguals a la base; raím fructífer 

 llarg, clar, d'eix dret; pedicels prims, incurvo- 

 ascendents, de 8-12 mm.; silicues dretes, depresso- 

 tetràgones, de S-y cm.; llevors ovades, àpteres, 

 subestriades. 



Geografia. — Boscos de les montanyes : de Rebost a 

 Puigliansada; Núria. = Montseny, aprop de Sta. Fe 

 (Salv.!); Prats y boscos del Pirineu, sobre Rocabruna, 

 Montlló, Carençà, la Molina, Montanya del Sitjar, a la 

 Cerdanya; Vall de Camprodon (Vay.); sobre Berga, 

 entre Espinalbety Corbera (Bub.), Castanessa (Lap.). — 

 Maig-Juliol. 



180. = A. auriculata Lamk. 



{s'ha format de aurícula, orelleta;fent referència 

 a les fulles caulinars amplexicauli- auriculades.) 

 Anual, d'un vert blanquinós, piloso-erissada; 

 tronc de i-3 dm., dret, ^r\m, flexuós, + ramificat; 

 fulles ovades o be oblongues, dentades, rígides; les 

 radicals breument peciolades, en rosetó; les cauli- 

 nars amplexicaulo- auriculades, dretes; flors blan- 

 ques, petites; sèpals laterals un poc gibosos a la 

 base; raím fructífer llarg, pla, d'eix flexuós, pedi- 

 cel de 3-5 mm., quasi tan gruixut com la silicua; 

 silicues primes, deprimides, patulo-ascendents, 

 de 2-3 cm.; llevors molt petites, elíptiques, àp- 

 teres. 



Geografia. — Llocs pedregosos y roques calcaries de 

 les montanyes: S. Llorens del Munt, al peu de la font 

 del Saüquer y cap a la Cova del Drach; cim de Mas- 

 granada, sobre Ordal; altures del Montsant. = Mala- 

 detta (Csta.); Montanyes de la Cenia (Llen. !); mon- 

 tanyes del Cau, bosc de Ceret (Comprí.); Vall d'Eyne 

 (Gaut.). — Maig-Juny. 



181. = A. saxàtilis All. 



{de saxum, roca; per la estació de la planta.) 

 Anual, piloso-erissada, tronc de 2-4 dm., dret, simple o poc ramificat, fulles 

 oblongues, dentades, blanes, les radicals peciolades, les caulinars amplexicaules, 

 auriculades, dretes; flors blanques, sèpals laterals un poc gibosos a la base; raím 



13a 



