FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. 



G. 54.-Cardamine. 



184. » C. pratensis L. 



{per la seva estació; pels prats.) 



Sinonimia. — Créixens de prat; cast., berros o 

 mastuerzo de prado. 



Perenne, rizoma gruixut, curt y truncat, tronc 

 de 2-4 dm., simple, flexuós; fulles radicals lirades, 

 de segments rodons, les caulinars pinnatisectes, de 

 6-10 segments iguals, oblongo-linears, enters; flors 

 lilacines, rares vegades blanques, grans; pètals 3 

 vegades més llargs que'l cal^e; anteres grogues; 

 raím fructífer, llarguet, d'eix recte; silicues ascen- 

 dents; llevors petites, ovades, àpteres. 



Geografia. — Prats humits de les regions altes : Vall 

 de Núria. = Bassivé (Compn.!); Vall d'Aràn (Llen.I). — 

 Juny- Agost. 



i85. = C.latifolia VahL 



(latifolius, de fulles amples; pels amples segments 

 foliars.) 



Vivas, rizoma gruixut, ramificat, no estolonífer, 

 tronc de 2-7 dm., robust, glabre, simple o rami- 

 ficat a l'àpex, fulles grans, totes lirades, de S-y 

 segments rodons, el terminal molt gran, sub-or- 

 bicular; els laterals decreixents, de l'àpex a la ba- 

 se; flors lilacines, grans; pètals amples, oberts, 

 3 vegades més llargs que' I cal^e; anteres grogues; 

 raím fructífer bastant fornit, d'eix dret, silicues 

 ampletes, alades, ascendents; llevors àpteres. 



Geografia. — Vores de reguerols y prades humides: 

 Pirineus Orientals, desde Espinabell a Camprodon, 

 Molló et alibi (Vay.!); montanyes de Núria (Pourr., 

 Trem., y Tex.); Vall d'Eyne (Gaut.), d'Andorra (Benth.); 

 Vall d'Aràn (Isern !); Salardú y Montgarri (Timb.); al 

 peu del port de Benasque (Zett., Compn.); riera de 

 Viella (Llen. !). — Juny-Juliol. 



186. -C. amara L. 



{de amarus, amarc, pel seu sabor.) 

 Sinonimia. — Cast., mastuerzo mayor amargo. 

 Perenne, rizoma prim, estolonífer; tronc de 2-5 

 dm., glabre, flexuós, angulós, estriat, ramificat y 

 molt fullós; fulles grans, totes lirades, de 4-8 seg- 

 ments oblongs o trasovats, el terminal de la me- 

 teíxa torma, excepte en algunes fulles radicals, en que es suborbicular , els laterals de- 

 creixents cap a la base, sinuato-angulosos; flors blanques, rarament lilacines, grans, 

 pètals 2-3 vegades més llargs que'l cal^e; amples, oberts; anteres violades; raím 



135 



