PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crucíferes. 



G. 54. -Cardamine. 



fructífer corimbiforme, d'eix dret; silicues primes, ascendents, d'uns 3 cm.; pedi- 

 cels de 1-2 cm.; llevors breument alades a l'àpex. 



— a PARviFLORA NOBis. — C. Emporitana Sen. et Pau. — Pètals d'un blanc rosat, 

 poc més llargs que'l calze; rizoma bastant gruixut. 



Geografia. — Llocs humits y vores d'aigues : comú als torrents y recs de Gualba, Santa 

 Fe de Montseny; Montsolí y Guiileríes. = Paratges humits de Núria (Salv. 1, Vay.); Olot 

 (Bolósl, Vay. !), Guiileríes, fins Anglès; Morens; Ribas; Massanet de Cabrenys (Vay.); Vila- 

 drau (Csta.) — Maig-Juny. 



La a PARVIFLORA NOBis, al Empofdà; reguerols de Cabanes (Sen. !). — Juny. 



i87. = C. alpina Willd. 



{per l'estació de la planta.) 



Perenne, cespitosa, glabre, d'un vert fosc, rizo- 

 ma gruixut, tronc de 3-6 cm., dret, fulles gruixu- 

 detes, ovato-rombals, obtuses, totes breument pe- 

 ciolades, les radicals en rosetó, enteres; les cauli- 

 narsen nombre de 1-4, enteres o sinuato-trilobades; 

 pecíol dilatat a la base, mes no auriculat; 2-6 flors 

 blanques, petites, que s' obren totes almeteix temps; 

 raím fructífer corimbiforme, curt; silicues dretes, 

 acostades; qu'arriben a la meteixa altura; de i-i'5 

 cm.; llevors ovades, àpteres. 



Geografia. — Pastures humides de las altes monta- 

 nyès: Núria (Salv. I); cadena fronteriça, Vall de Prats- 

 Balaguer al Estanyol (Gaut.); Vall d'Aràn (Isern !), boscos d'Arties, Benasque, Maladella, 

 Castanessa (Zett.); port de Viella (Llen. !) — Juliol-Agost. 



1 88. « C. resedifolia L. 



{per les fulles caulinars, pinnatipartides com les de 

 certes resedes.) 



Vivas, un poc cespitosa, d'un vert clar; rizoma 

 gruixudet, tronc de 4-12 cm., prim, dret o ascen- 

 dent, fulles un poc gruixudes, les radicals en rose- 

 tó; les caulinars subpinnatisectes, de 3-j segments 

 ovato-oblongs, el terminal més gran; pecíol amb 

 2 aurícules amplexicaules; flors blanques, petites, 

 de florescencia centrípeta; raím fructífer curt, si- 

 licues dretes, que no arriben totes a la meteixa al- 

 tura, de i-i'5 cm., llevors ovades, alades. 



Geografia. — Pedruscam granític de les altes monta 



nyes : freqüent a Núria y altres llocs del Pirineu.= 



Comú a les roques granítiques de paratges ombrívols fins a Coll de Malrem; montanya del 



Folgàs; Agudes del Montseny (Vay. !); port de Viella (Salv. !)y de la Picada (Trem.); Bielsa 



(Compn. 1), Ventalló y Pla de Berei (Timb.); Artiga de Lin (Llen. !) — Juliol-Agost. 



136 



