FLORA DE CATALUNYA 



Genre 55. - DENTARIA L. 



(De dens, dentis, la dent, pel rizoma escamós.) (i) 



Flors lilacines, rosades o blanques, grans; sèpals iguals o quasi iguals, a la base, 

 pètals enters, trasovats; silicues linear-lanceolades, deprimides; valves sense nervi 

 dorsal y que 's cargolen de baix a dalt amb elasticitat; estil filiforme, estigma sub- 

 enter; llevors uniseriades, penjants, ovoides, àpteres, podosperms alats; plantes 

 perennes, de rizoma horizontal, carnós, escamós, articulat y fràgil; fulles palma- 

 tisectes o pinnatisectes. 



{Fulles palmatisectes, calze colorat 192. D. digitata. 

 Fulles pinnatisectes, calze vert 193. D. pinnata. 



192. > D. digitata Link. 



{pels segments /oliats, digitals pahnats; digita- 

 tus, de digitus, que té dits.) 



Escames del rizoma bastant llargues, agudes, 

 còncaves; tronc de 3-5 dm., simple, glabre, nu in- 

 feriorment; fulles palmatisectes, de 5-7 segments, 

 oblongo-lanceolats, asserrats doblement dentats, 

 enters y cuneiformes a la base; flors rosades o vio- 

 lades; pètals 3 vegades més llargs que'l calze, que 

 es colorat, raím fructífer, curtet, poc fornit; sili- 

 cues ascendents, qu 'arriben totes gairebé a la me- 

 teixa altura; pedicels de 2-5 cm., decreixents de 

 baix a dalt. 



Geografia. — Boscos de les montanyes: Montseny, (Salv. !), S. Amans o Puig de la Foi- 

 xera, sobre Ribas (Vay. 1); Costabona, Prats de MoUtó (Compy.). — Maig-Juliol. 



193. > D. pinnata Lamk. 



{per la disposició dels segments foliars; pinnata 

 folia en Plini.) 



Escames del rizoma curtes, obtuses y unpoc con- 

 vexes; tronc de 3-6 dm., simple, glabre, nu infe- 

 riorment; fulles pinnatisectes, imparipinnades, de 

 2-4 parells de segments oblongo-lanceolats, asser- 

 rats, cuneiformes y enters a la base; flors lilacines, 

 rosades, oblongues; pètals 3-4 vegades més llargs 

 que'l calze, que es vert; raím fructífer bastant curt; 

 pedicels y silicues com a l'especie anterior, però 

 més llargs. 



Geografia. — Boscos de les montanyes: boscos del 

 Montseny, aprop de Sta. Fe (Salv. I Bub.); sot de Bi- 

 crós (Csta.); Olot (Bolós), Prat d'Olot, boscos del Corp, de Sta. Magdalena, Collsacabra, 

 Guilleríes, Montsolí, Camprodon, Ribas, Queralps (Vay.l); Cabrera (Masf. !); S. Llorens 

 dels Piteus (Marcet !) — Abril-Juliol. 



N. B. — Diu Costa que solament va trovar al Montseny la D. pinnata, que segurament haurà desaparegut, 

 puig que no la havem trovada per aquells boscos. No consignem la D. bulbifera L., referida per Compy. a la 

 montanya de Ceret y Puig de la neu, perquè La Peyr., Gr. et G., Losc, Coste, Rouyy Gaut. no la senyalen 

 al Pirineu. 



(i) Dentaria herba, es pròpiament l'herba caixalera : Hyoscyamus, 



139 



