PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Secció 2/-S1LICULOSES 



Genre 56.-LUNARIA L. 



(De luna, la lluna; per la forma del fruit, particularment pel brill argentí platejat del 

 seu envà.) 



Flors violades, sèpals drets, els laterals gibosos a la base; pètals enters, llarga- 

 ment unguiculats; silícules no articulades, dehiscents, elíptiques, grans, estipi- 

 tades; valves sense nervis, circuídes d'una vora prominent; llevors biseriades, 

 comprimides, reniformes, alades; fulles grans, ovato-cordiformes, acuminades 

 y dentades. 



Flors oloroses, filaments estaminals linears, silícules elíptico-oblongues, 

 agudes als dos caps, fulles totes peciolades; plantes perennes, 



194. L. rediviva. 



Flors inodores, filaments estaminals atenuats a l'àpex, silícules amplament 

 elíptiques, arrodonides als dos caps; fulles caulinars sentades; plantes 

 bienals 195. L. biennis. 



194. « L. rediviva L. 



(llatí redivivus, renascut; aquí sinònim de vivax, 

 vivas.) 



Perenne; tronc de 4-10 dm., ramificat a l'àpex, 

 glabre o pubescent; fulles totes peciolades, des- 

 iguals y finament dentades, flors violades, oloro- 

 ses, sèpals aplicats; pètals amb venes, el doble 

 llargs que'l calze; filaments estaminals linears, 

 estil de 3-4 mm.; silícules elíptico-oblongues, ate- 

 nuades pels dos caps, finament reticulades; a la fi 

 penjants; envà prim, nacarat, brillant. 



Geografia. — Boscos de les montanyes : no pas rara 

 als llocs ombrívols de les valls inferiors y subalpines, 

 sobre tot als voltants de Luchon; sobre Banyeres; entre 

 Luchon y Montauban, Vall del Hospital (Zett.); Ba- 

 nyeres de Luchon (Lap.); centre y E. dels Pirs. (Rouy); rara al Pir. Oriental (Bub.).- Mg.-Jny. 



195. = L. biennis Mònch. — L. inodora 

 Link. 



(biennis, per ser bienal; inodora, per no fer olor.) 

 Sinonímia. — Pessetes, satins, llunaria; cast., lu- 

 naria, flor o hierba de plata, hierba de nàcar. 



Bienal; tronc de 4-10 dm., dret, ramificat, pilós, 

 fulles superiors sentades, desiguals y grosserament 

 dentades; flors purpurines, inodores; filaments es- 

 taminals atenuats a l'àpex; estil de 8-12 mm., silí- 

 cules amplament elíptiques, arrodonides als dos 

 caps, dretes o una miqueta penjants. 



Geografia. — Freqüentment cultivada com a planta 

 d'adorno y + espontània aprop de les habitacions: 

 Montserrat, cap als Apòstols, torrent de Sta. Maria v al 

 turó del Moro. = Montseny, immediacions de Viladrau 

 Csta.), Olot, Lladó (Vay.). — Abril-Juny. 



Lunaria bienni*. 



140 



