FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. 



G. 57. - Alyssum. 



AljsBuxn campestre. 



més grans, molt poc escotades, sobrepu jades per l'estil, y cubertes de pèls estre- 

 llats, curts, barrejats amb altres, de més llargs, senzills y rígids. 



Geografia. — Propi del S. d'Espanya, se troba al baix Aragó, d'aont passa a Catalunya per 

 Caseras (Losc. !). — Juny. 



198. = A campestre L. 



(llatí campestris, del camp ; per trobarse per les 

 vores de les terres de conreu.) 



Anual, grisenc, tronc de 5-3o cm., difús, ascen- 

 dent, fulles trasovades, o bé oblongo-lanceolades, 

 dretes, atenuades en pecíol; flors d'un groc pàlid, 

 que's torna a la fi blanquinós, sèpals drets, caducs; 

 pètals erectes; molt poc més llargs que'l calze, es- 

 cotats; raím fructífer, llarguet y fornit, silícules 

 orbiculars, no escotades, cubertes de pèls estesos y 

 tuberculosos, 4-5 veg, més llargues que'l estil, lle- 

 vors bastant alades, 1-2 a cada celda. 



Geografia. — Paratges àrids y arenosos : bastant fre- 

 qüent als voltants de Tarrassa, a l'Urgell, al peu de To- 

 rrelameo, enfront de Corbins; comarca de Bages. = Aprop de Barcelona (Salv. I), de Tarra- 

 gona (Webb.); Prats de Rey (Puigg.); Montseny; Cadí (Isern !). — Abril-Juny. 



199. = A. alpestre L. 



[del llatí Alpes, la cordillera d'aquest nom; fent 

 referència a les regions elevades en que sol tro- 

 barse.) 

 Sinonímia. — Cast., broqueletes blanquecinos. 

 Perenne; blanquinosa, degut als pèls estrellats 

 que la cubreixen; tronc de 1-2 dm., llenyosos a la 

 base, tortuosos, difusos y ascendents; fulles d'un 

 blanc argentí al revers, y grisenques o canescents, 

 al envers ; espatulades o trasovades, atenuades a la 

 base y agrupades a l'àpex de les rames estèrils; 

 flors grogues, petites, sèpals drets, pètals trasovats, 

 estesos, 1-2 vegades més llargs que'l calze; fila- 

 ments dels estams llargs alats, els dels estams curts 

 apendiculats a la base y dentats a l'àpex; raím fructífer corimbiforme, silícules 

 de 4-5 mm., per 2 d'ample; elíptiques, atenuades pels dos caps, no escotades, cu- 

 bertes de petits pèls estrellats, aplicats; estil de 1-2 mm., llevors una miqueta 

 alades per un costat, una a cada celda. 



Subsp. A. SERPYLLiFOLiuM Dcsf. sec. Rouy. — Silícules més petites, de 3-4 mm., 

 atenuades a la base y arrodonides y a vegades subescotades a l'àpex, llevors rode- 

 jades d'una ala estreta. 



Geografia. — Llocs pedregosos de les montanyes: a la Cerdanya, vores del Carol, al peu 

 de Talltorta, el tipu y la subsp.. Agost de 1891 legi. = Penyes del Areny del Segre, desde la 

 Seu d'Urgell (Isern !) a Hostalets, Fost y Organyà; des de més amunt de Tremp fins a Pons 



•43 



