PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crucíferes. 



(Csta); Bourg Madame, al 

 Organyà; Castanessa (Bub 

 — Maig- Agost. 



Al;^88um ctt&eifoUum. 



Alyssuxn spinosum. 



Pçtit arbust de 1-2 dm, 



G. 57. -Alyssum. 



peu de Puigcerdà; Conca de Tremp, a Casserra de Cumiois, 

 ); el tipu, segons aquest A., la subsp. segons Costa y Vayreda. 



200. = A. montanum L. 



{per la seva estació mont any ença.) 



Sinonímia. — Cast., broqueletes. 



Perenne, grisenca; troncs de 1-2 dm., sublle- 

 nyosos a la base, desiguals, ascendents o difusos, 

 simples o poc ramificats; fulles espatulades, oblon- 

 go-lanceolades o linears, atenuades a la base, as- 

 pres; flors d'un groc viu, grandetes; sèpals drets y 

 un poc persistents; pètals 2 vegades més llargs 

 que'l calze, de llim estès, escotat; filaments dels 

 estams llargs, alats y bidentats, els dels estams 

 curts amb un apèndix oblong a la base; raím fruc- 

 tífer llarg y clar; silícules orbiculars o trasovades, 

 superficialment escotades a l'àpex; valves un poc 

 convexes, cubertes de petits pèls estrellats, apli- 

 cats; estil tan llarg com la silícula o la meitat més 

 curts; Uevors estretament alades, dugués a cada 

 celda. 



Geografia. — Boscos y llocs pedregosos de les mon- 

 tanyes: montanyes de Núria (Salv, 1); altures de Berga 

 (Csta.), entre la font dels Muixons y la Serralada (Grau !); 

 Montserrat (Csta.); Montseny, cap a Espinelvas; Vich, 

 r. r. (Masf. I); la Sellera, als arenals del Ter, r. r. 

 (Cod. 1); Vall d'Eyne (Gaut.); port de Pallars (Bub.— 

 Maig-Juliol. 



201. = A. cuneifolium Ten. 



{del llatí cuneus, tascó; per la forma de les fulles.) 

 Vivas, grisenca; troncs de io-i5 cm., subllenyo- 

 sos a la base; cespitosos, difusos, flexuosos; fulles 

 trasovades o be oblongues, obtuses, atenuades a la 

 base; flors grogues, petites, sèpals drets, bastant 

 persistents, pètals 1-2 vegades més llargs que'l 

 calze, de llim estès y escotat; raím fructífer molt 

 curt, corimbiforme; silícules grandetes, eliptiques, 

 rodones pels dos caps, o subtruncades a l'àpex; Ue- 

 vors estretament alades, 1-2 a cada celda. 



Geografia. — Roques y pedruscam de les altes mon- 

 tanyes: freqüent a les de Núria, altures de Fontnegra y 

 Noucreus. = Sobre Setcases y sobre Núria, al coll de la 

 Fossa del gegant (Bub.); Seu d'Urgell (Tex.); Vall de 

 Llo, Carençà, Morens, etc. (Gaut.), sobre el pedruscam 

 de Castanessa (Lap., Bub.). — Juliol. 



202. = A. spinosum L. 



(í/e spinosus; per les branques transformades en 

 punxes.) 



Sinonímia. — Cast. piquepique; aliso espinoso. 

 , molt ramificat, de branques flexuoses, entrellassades, 



144 



