FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. 



G. 57. - Alyssum. 



a la fi transformades en espines ramificades; fulles albo-argentines, trasovades, 

 oblongues o lanceolades ; lïors blanques, oloroses y bastant grans; sèpals oberts, 

 caducs; pètals trasovats, insensiblement atenuatsen ungla, y 2 veg. més llargs que'l 

 calze; estams quasi iguals, anteres ovades, raím fructífer curt; silícules orbiculars, 

 arrodonides a l' àpex, deprimides a les vores, no vesiculoses, glabres, reticulades; 

 estil 2 vegades més curt que la silícula; Uevors ovades, estretament alades, dugués 

 a cada celda. 



Geografia. — Roques y pedruscam de les montanyes baixes : montanya la Mola, de la 

 prov. de Tarragona (Csta.); port d'Horta (Compn.); Torruella de Montgrí (Bub., Vay.); 

 comú a les roques dels Pirineus Orientals (Lap., Bub., Rouy). — Maig-Juny. 



203. - A. marítimum Lamk. 



{per la seva preferent habitació a les costes marí- 

 times.) 



Sinonímia. - Caps blancs, herba blanca, sempre- 

 enflor; cast. broqueletes anchos, de plata, o de da- 

 ma; mastuerzo marítimo, aliso de mar;/r. corbeille 

 d'argent; angl. sweet Madwort; al. Steinkraut. 



Perenne, grisenca; troncs de i-3 dm., subllenyo- 

 sosa la base, molt ramificats, de branquetes ascen- 

 dents esteses en cercle; fulles linears o linear- 

 oblongues, d'un blanc argentí, a la fi verdoses; 

 flors blanques o un poc rosades, oloroses, sèpals 

 fluixos, caducs, pètals orbiculars, bruscament con- 

 trets en ungla, i veg., més llargs que'l calze; es- 

 tams desiguals, anteres ovades; raim fructífer molt //arg, fullós a la base; silícules 

 eliptiques, pubescents, convexes, 2-3 veg., més llargues que'l estil; llevors ovades, 

 estretament alades d'un costat, una a cada celda. 



Geografia. — Paratges pedregosos o arenosos de la regió mediterrània : comú per les vores 

 dels camins, desde la costa fins a Berga. Floreix tot l'any. 



204. « A. Lapeyrcusianum Jord. — A. Pey- 

 rusianum Gay. 



{dedicat a Picot de Lapeyrouse, autor de /'Histoi- 

 re abrégée des plantes des Pyrénées.) 



Perenne, blanquinosa; troncs de 2-3 dm., lle- 

 nyosos y tortuosos a la base, inermes; fulles oblon- 

 gues, obtuses, d'un blanc argentí; flors blanques, 

 grans; sèpals drets, fluixos, caducs; pètals de llim 

 estès, trasovat, enter, insensiblement atenuat en 

 ungla, 1-2 veg. més llargs que'l calze; estams des- 

 iguals; anteres oblongues, raím fructífer llarg, 

 clar, de pedicels filiformes, flexuosos, oberts; silí- 

 cules trasovades, arrodonides a l'apex, no vesi- 

 culoses, convexes, glabres, y finament venoses; 4-6 

 vegades més llargues que'l estil; llevors ovades, no alades, i a cada celda. 



145 



19 



