PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre Sg. - CLYPEOLA L. 



(Diminutiu femení que han format els botànics, de clipeus, escut; aludint a la forma de 

 la sílícula.) 



Flors grogues, y a la fi blanques, molt petites; sèpals iguals a la base, estesos o 

 ascendents; pètals enters, tan llargs com el calze; filaments dels estams llargs, 

 alats y dentats; els dels estams curts apendiculats a la base; raím fructífer + llarg, 

 fornit; silícula no articulada, indehiscent, orbicular, escotada a l'àpex, plana, 

 alada, penjant, d'una sola celda, monosperma; planta anual, troncs de 5-i5 cm., 

 prims, difusos o ascendents; fulles petites trasovato-oblongues, atenuades a la 

 base, enteres, cendroses, cubertes de pèls estrellats. 



207. » C. lonthlaspi L. 



{de ïov violer; segurament per una semblansa més 

 menys remota amb el violer groc (cheiranthus), 

 pel color de les flors; y amb el thlaspi, per la for- 

 ma de les silicules.) 



Sinonímia. — Cast., cabeza de mosca o de mos- 

 quito; hierba rodela. 



Geografia. — Llocs pedregosos o arenosos : comú als 

 voltants de Tarrassa, S. Fost y altres punts del Vallès, 

 Gelida y Penades; S. Vicens de Castellet, Pont de Vilu- 

 mara y altres llocs de la comarca de Bages. = Torra de 

 la Manresana, aprop de Prats de Rey (Puigg. I); Mont- 

 sant; llocs àrids del Priorat et alibi (Csta.). — Mars-Maig. 



