FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. 



G. 60. - Draba. 



per la semblansa que té, especialment amb aquesta última, en lajorma y disposició 

 de les fulles; ciliaris, de c'úium, pestanya, per les fulles pestanyoses.) 



Perenne, cespitosa; troncs de 5-i5 cm., afils, drets, glabres, simples, fulles li- 

 nears, coriacies, rígides, enteres, pectinato-pestanyoses, amb el nervi principal 

 prominent, totes en rosetó radical, atapait; üors grogues, relativament grans, sè- 

 pals iguals o els laterals un poc gibosos, pètals una vegada més llargs que'l calze, 

 escotats, raím fructifer + llarg, siiícula eliptica, glabra o pestanyosa, reticulato- 

 venosa; pedicels rígids, estil més llarg que la meitat de la siiícula. 



— Rassa bertolonii Nyman. — Tronc y pedicels erissats, raím corimbiforme; 

 sèpals iguals, siiícula erissada de pèls curts y forts, no reticulato-venosa. 



Geogra/za. — Roques y paratges pedregoses de les montanyes : pastures de Núria, camí 

 de Fontnegra; altures de Coll de Jou. = Coma de Vaca, Finestrelles, Comabella (Vay.); 

 Vall d'Eyne (Lap.) y de Llo (Gaut.); Cambradases (Bub.); Ports de la Picada y de Benasque, 

 Penablanca (Zett.); base de la Maladetta (Csta.); Safarrera (Llen. I). 



La rassa D. bertolonii Nyman. — D. cuspidata G. et G.). — D. aizoides y erioscapa 

 Caruel, a la Vall d'Eyne (G. el G.); Pirineus Orientals espanyols, més enllà de la Vall de 

 Llo (Rouy); del Canigó a la Vall d'Eyne (Gaut.). — Abril-Juliol. 



2 1 1 . = D. tomentosa Wahl. 



{fonnat de tomen tum, borra; pel burrissol pèls 

 fins que la recobreixen.) 



Vivas, blanament piloso-tomentosa, troncs de 

 3-12 cm., subafils, prims, ílexuosos, cuberts de 

 pèls ramificats; fulles ovades o be oblongues, breu- 

 ment peciolades, enteres o amb 1-2 dents, cubertes 

 de pèls grisencs estrellats, quasi totes en rosetó 

 radical; flors blanques, grandetes; sèpals erissats, 

 els laterals lleugerament gibosos a la base, pètals 

 trasovats, truncats, 1-2 veg. mas llargs que'l cal- 

 ze, raím fructifer + llarg, silícules eliptiques o be 

 Draba tomentosa. oblongucs, bastaut graus, pedicels filiformes, tan 



llargs com la siiícula o més curts, estil curt. 



— Rassa D. lanciformis, Rouy et Fouc. — Pedicels peluts, tan llargs com les si- 

 lícules o poc més curts; silícules lanceolades, sensiblement atenuades a l'àpex, pi- 

 loso-pestanyoses, estil curt. 



— Rassa D. frígida, Saut. — Pedicels peluts, més curts que les silícules, que són 

 oblongues y glabres, estil quasi nul. 



— Rassa D. laevipes. — Pedicels glabres, més curts que la siiícula, també glabre, 

 y estrictament lanceolada ; estil curt o bastant llarg. 



Geografia. — Roques y llocs pedregoses de les altes montanyes : altures del Pendís, al 

 Cadí; roques y pastures de Núria, les dugués primeres rasses. = Comabella (Vay.); Valls 

 d'Eyne y de Llo, Cambradases (Bub.). — La rassa D. laevipes, a l'alta Cerdanya, Valls de 

 Núria, Eyne y Llo (Gaut.) — Juliol. 



i5i 



