PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crucíferes. 



G. 60 - Draba. 



212. = D. Carinthiaca Hoppe. — O. nivalis 

 DC. — D. stellata Lap. 



[de Carinthia, provincià alemanya (i); nivalis {de 

 nix, nivis, la neu) pertanyent a la regió de les 

 neus; stellata de stella, estel; pel toment estrellat 

 que vesteix les fulles.) 



Perenne, troncs de 5-io cm,, quasi afils; simples, 

 glabres, a lo menys a la part superior; fulles peti- 

 tes, oblongo-lanceolades, enteres o poc dentades, 

 cubertes de pèls, en gran part estrellats, curtament 

 peciolades y exceptuantne una o dugués, totes amb 

 rosetó radical; flors blanques, petites; sèpals drets, 

 pètals una veg. més llargs que'l calze, raïm fructí- 

 fer ovato-oblong; silícules eliptico-oblongues, peti- 

 tes, glabres, ascendents; pedicels glabres, estil 

 quasi nul. 



Geografia. — Roques y pastures de les altes monla- 

 nyes: Cambradases (Bub.); Costabona y Vall d'Eyne 

 (Lap.); Valls d'Eyne y de Llo (Godr., Oliver, ex Gaut,); 

 al cim del Monteixo, de la conca del Pallaresa (Font 11; 

 roques calisses del Port de Benasque (Zett., Llen. I); 

 Superbanyeres, r. r. (Zett.). — Juliol-Agost. 



213. = D. Wahienbergii Hartm. — D. Flad= 

 nitzensis Wulf. 



{dedicada a Jordi Wahlenberg, A. d'una Hora 

 Lapponica; Fladnitz, nom d'una població dels 

 Alpes Orientals.) 



Perenne, verde, cespitosa y quasi glabre; troncs 

 de 2-5 cm., ajils, o amb una sola fulla; drets, 

 prims; fulles oblongues, glabres, lluentes, amb 

 llargues pestanyes al marge; flors blanques, peti- 

 tes, sèpals glabres; pètals escotats, raím fructífer 

 curtament oval o subcorimbiforme ; silícules peti- 

 tes, ovades, glabres, ascendents; pedicels curts, 

 rígids, glabres; estil nul. 



Geografia. — Roques silicies de les altes montanyes: 

 Cambradases (Bub.); Pirineu (Rouy, Coste). — Juliol- 

 Agost. 



214. " D. nemorosa L. <2) 



(nemorosus, de nemus, nemoris, el bosc; indub- 

 tablement/a referència aquí a l'estació.) 

 Anual, tronc de i-3 dm., dret, simple o ramificat, erissat,/M//d5; fulles trasova- 



( 1 ) Format per analogia amb Corinthiacus, de Corinthius. 



(2) Nemoralis seriala caliíicació mé.s pròpia; nemorosus, més ariat voldria dir frondós, de moltes branques. 



l53 



