FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. 



G. 60. - Draba, 



des o be oblongues, enteres o denticulades, erissades, les basilars en rosetó, y les 

 caulinars seníades, arrodonides a la base, mes no auriculades; flors grogues, peti- 

 tes; pètals més llargs que'l calze, escotats, raím fructífer llarg, clar; silícules 

 oblongues, glabres o pubescents, obertes, 2-3 vegades més curtes que'ls pedicels, 

 que son filiformes; estil quasi nul; 12-20 llevors a cada celda. 

 — Y NEMORALis Ehrh. — Silícules pubescents. 



Geografia. — Boscos y pedruscam de les montanyes: Vall de Ribas, Núria, aprop del 

 Santuari, la y nemoralis. = Pirineus Orientals (Coste y Rouy); de Ribas a Núria (Trem.); 

 altures de la Cerdanya (Vay.); Valls d'Eyne (Bub.) y de Llo (Gaut.) — Maig-Juliol. 



215.» D. muralis L. 



{de murus, el mur muralla; per la seva estació.) 

 Anual, tronc de 1-4 dm , dret, simple ramifi- 

 cat, erissatj/wZ/ós; fulles ovato-oblongues, ente- 

 res o asserrades; les radicals en rosetó y les cauli- 

 nars distants, amplexicaules, amb dugués aurícules 

 arrodonides; flors blanques, molt petites; pètals 

 arrodonits a l'àpex, més llargs que'l calze; raím 

 fructífer llarg, clar; silícules eliptiques o be oblon- 

 gues, glabres, 1-2 vegades més curtes que'ls pedi- 

 cels, que son filiformes; estil quasi nnj; 6-8 lle- 

 vors a cada celda. 



Geografia. — Boscos, muralles, roques y vores de 

 torrents: Montserrat, Ubach y altres llocs de la cordillera superior del Vallés. == Freqüent 

 al litoral (Csta.), d'aont s'interna fins a Montsolí (Vay.); Vich (Masf.); boscos de la Sellera 

 (Cod.); Prats de Molló (Bub.). — Abril-Maig. 



153 



