PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 6i. - RORIPA Bess. 



(Nom no esplicat prou satisfactòriament encara; podria provenir del llati ros, roris, en 

 la significació d'aigua clara, y ripa, la ribera; per viure a la vora d'aiguas dolces la major 

 part de les espècies. ) 



Flors grogues o blanques; sèpals iguals a la base; pètals enters, silícula no ar- 

 ticulada, dehiscent, latisepta, elipsoido-globosa, de valves convexes, sense nervi 

 dorsal, llevors 2-4 seriades, àpteres; plantes perennes, glabres, de tronc fistulós. 



(Flors grogues, estams arquejats, convergents, raíms curts, silícula elipsoidal, 

 llevors alveolades, fulles radicals lirato-pinnatisectes. 216. R. pyrenaica. 

 1 Flors blanques, estams rectes, divergents, raïms llargs, silícula globulosa, 

 [ llevors llises, fulles radicals cordiforme-oblongues. 217. R. rusticana. 



216. = R. pyrenaica Spach. — Nasturtium 

 pyrenaicum. R. Br. — Myagrum pyrenai» 

 cum Link. 



(Pyrenaicus, de Pyrenaei, els Pirineus; per tro- 

 barse alli y en les seves estribacions.) 



Rizoma curt, no estolonifer; troncs nombrosos, 

 de 1-3 dm., drets, prims, flexuosos, ramiíicats a 

 l'àpex; fulles radicals enteres lirades, les cauli- 

 nars pinnatisectes, de 7-1 1 segments linears, els 

 dos inferiors amplexicaules; flors grogues, sèpals 

 grocs, poc més curts que'ls pètals; estams arque- 

 jats, convergents; raíms fructífers reunits enpa- 

 notxa corimbiforme; silícules ovoido-oblongues, 

 obertes o ascendents; 2-3 vegades més curtes 

 que'ls pedicels, que son íiliformes y i vegada més 

 llargues que'l estil ; llevors alveolades, molt peti- 

 tes y nombroses. 



Geografia. — Paratges arenosos y humits de la regió 

 montana: Puigcerdà; Núria. = Pirineus (Bolós); mon- 

 tanyesde Folgàs, Morens, Costabona, Comabella, Toza, 

 Monlló, Camprodon et alibi; fins a Cantallops, aprop 

 de la Junquera; comú a la Vall d'Aràn (Compn. !, 

 Llen. i). — Maig-Juliol. 



217. = R. rusticana G. et G. — Cochlearia 

 Armoracia L. 



(rusticanus, de rusticus, agreste del camp; ar- 

 moracia dpjLiopaxía, el rave silvestre, de Columela.) 

 Sinonímia. — Rave rústica, boscà o de cavall; herba dels cantors; cast. ràbano 

 vagisco, magisco o magistro; ràbano salvaje, rústico o rusticano; jaramago; al., der 

 Meerrettich; angl., horseradish;/r., moutardelle, radis de cheval; it., eren, bar- 

 baforte. 



154 



