PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 69. - CARRICHTERA Adans. 



(Nom usat per Adanson y que, com diu Loudon, no s'ha esplicat encara.) 



Flors albido-groguenques; sèpals rubro-violats, linears, els dos laterals una 

 mica gibosos a la base, drets y aplicats a la corola, simulant un calze cilíndric; 

 pètals de llim trasovat, obert, amb venes violacies, llargament unguiculats; fila- 

 ments estaminals lleugerament dilatats de la base a l'àpex; anteres cordiformes; 

 raím fructífer allargat, estret, bastant fornit, opositifoli, silícula no articulada, de- 

 hiscent, latisepta, ovoido-globosa, de valves coriacies trinerves, y els nervis selo- 

 sos, bilocular, y les celdes 1-4-spermes, quasi d'igual longitut que'ls pedicels gruixu- 

 dets y arcuato-reflexes; estil acreixent y cocleariforme; llevors globuloses; planta 

 anual, insípida, tronc de 1-4 dm., un poc llenyós, dret, ramificat desde la base, 

 violat, erissat de pèls rígids, reflexes; fulles oblongues, peciolades, hispídules, 

 bipinnatipartides, amb lacinies linears, obtuses. 



226. = C. Vellae DC. — Vella annua L. 



(per la semblansa de la silícula amb V espècie ajin 

 de la Vella, nom llatinisat de veler, que es el crèi- 

 xem en llengua cèltica.) 



Sinonímia. — Cast. mastuerzo valenciano; it. 

 pitano anuo. 



Geografia. — Vores de camins, per terres arenoses y 

 incultes: Gelida, abundant pels terraplens de la via 

 fèrria a les immediacions de can Bargallóy cap a l'arra- 

 bal de S. Salvador; S, Vicens de Castellet, al desmont 

 de la via, aprop del pont dels dos rius. == Marges del 

 Besòs, cap a S. Adrià y Badalona (Jov.); Pla de Barcelo- 

 na (Csta. ; Treni.); Manresa, tocant a la carretera d'Igua- 

 lada (Font !). — Mars-Septembre. 

 N. B. — Es més pròpia de l'est y mitjdia d'Espanya. 



164 



