PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Genre 74. - BISCUTELLA L. 



(Del llatí bis, dugués vegades; y scutella, escudella, plat petit; diminutiu de scuta; per la 

 silícuia formada per dos platets.) 



Flors grogues, mitjanes, sèpals no esperonats; pètals breument unguiculats; es- 

 tams no apendiculats; silícuia inarticulada, indehiscent, angustisepta, orbicular, 

 quasi dídima, alada y membranosa a la perifèria; de valves llises o escabroses, de 

 celdes monospermes; llevors finament puntejades : planta perenne, eríssada, de ri- 

 zoma llenyós, del qual surten troncs estèrils, curts, y d'altres fèrtils, de 1-6 dm., 

 drets y ramificats; fulles molt variables, les basilars en rosetó, y les caulinars sen- 

 tades, petites y escasses, 



232. = B. laevigata L. 



{del //a// laevigatus, allisat, pulit; aludintse a la 

 superfície ordinàriament llisa de les silicules, en 

 contraposició a les de la londraba, que son gene- 

 ralment tuberculoses.) 



Geografia. — Comú als llocs pedregosos de tot el 

 pals, desde la costa fins a la regió pirenenca. Planta 

 polimorfa, en la qual admet Rouy 10 subespecies amb 

 moltes rasses y varietats. 



Les principals subespecies catalanes que's coneixen 

 fins avuy, venen indicades en la següent dicotomia : 



Biscutella Isevigata. 



Fulles enteres o denticulades, estretes y llargament atenuades en peciol; flors grans, 



1 { disposades en corimbus curts B. longifolia. 



Fulles amb divisions més fondes, flors mitjanes o petites 2. 



Fulles pinnatífides, troncs dèbils, paucifoiis; raíms espessos; flors mitjanes, 



B. coronopifolia. 



2 < 

 Fulles dentades o sinuato-pinnati-lobades; flors y fruits petits, plantes primes y 



> exigües, alpines 3. 



í Silicules de 5 mm. de diàm., en panotxa racemiforme, fulles estretes, híspido-pesta- 

 I nyoses; blanquinoses B. glacialis. 



3 \ 



Silicules de 9-10 mm., en corimbus espès, fulles espatulades, piloso-erissades, verdes, 



B. pyrenaica. 



La subespecie B. longifolia Vill., al Montseny; Montsolí; les Guilleríes; Queralps; 

 Corbera, del Bergadà. = A la Vall d'Aràn, a Pumero (Llen. !). 



La B. CORONOPIFOLIA L., a Matadepera y voltants de Tarrassa. 



La B. GLACIALIS Boiss. et Reut., a Carençà (Gaut., ex Rouy) y la B. pybenaica Huet., 

 de Núria a Fon tn egra. = Morens; Costabona; Comabella; Toza (Vay.); Coll de Núria 

 (Trem.); Pla Guillem (E. Martin, ex Rouy). 



170 



