PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crucíferes. 



G. 75. - Ibéris. 



Fulles pinnatipartides, de 2-5 divisions linears, silícula quasi tan ampla com 

 llarga, alada a l'àpex, de lòbuls divergents, obtusos. . 240. I. pinnata. 



Fulles enteres, linear-espatulades, pestanyoses, silícula més llarga que am- 

 pla, alada desde la base, de lòbuls divergents, aguts . . 241. I. ciliata. 



233.»!. sempervirens L. — I. Garrexia= 

 na All. 



{sinònim de semperfrondens; nom de les plantes 

 de fulles perennes, sempre verdes ; Garexiana, 

 de Garexium, Alpes del Piamont. (i) 



Perenne; troncs de 1-2 dm., llenyosos, torts, 

 ajeguts, difusos, els florifers laterals y glabres, 

 ínW&s planes, linear-oblongues, subcoriàcies, ob- 

 tuses, enteres, de marge blanquinós, ciliato-den- 

 ticulat, nombroses y apretades ; flors blanques, 

 bastant grans; sèpals oberts, ovats, amb les vores 

 albo-escarioses; pètals oblongo-cuneiformes; fila- 

 ments estaminals ordinàriament violats a l'àpex; 

 raím fructífer curt y clar; pedicels de S-y mm., 

 oberts o reflexes; silícules ovades, grans, ampla- 

 ment alades, escotadura poc fonda, aguda; lòbuls 

 ovats, subaguts be obtusos, més curts que l'estil. 



Geografia. — Roques y pedruscam de les montanyes: 

 Núria y Coll de Jou. = Puigmal (Puigg, i); Cambrada- 

 ses (Bub.); Morens; Costabona; Comabella; La Toza 

 (Vay.); Monlló (Gaut.). — Juny-Juliol. 



234. = I. saxàtilis L. 



(de saxum, roca; per la seva estació.) 



Perenne, troncs de 4-12 cm., llenyosos, torts, 

 ajeguts, difusos, els florifers terminals y pubes- 

 cents; fulles linears, semicilindriques, carnoses, 

 enteres, mucronades, pestanyoses o glabres, nombroses y apretades; flors blanques 

 o lilacines, bastant grans; sèpals oberts amb les vores colorades; pètals contrets en 

 ungla; filaments estaminals blancs; raím fructífer curt, espès; pedicels com l'ante- 

 rior; silícules quasi quadrades, grans, amplament alades; escotadura superficial, 

 obtusa; lòbuls amples, rodons, més llargs que l'estil. 



Geografia. — Roques y pedres calisses de les montanyes: Serra del Cadí (Jov. !); Costa- 

 bona (Bub., HB. Bolós); aprop de Prades (Lap.); Coll de Sizern, sota de Costabona (Xatart, 

 Oliver, ex Rouy); Rasos de Peguera, rr. (Sen. 1 Jul. 911). — Maig- Agost. 



(I) Cf. Flora pcdemontana d'All. I. aSo y De Cand. Syst. veget. Probablement del italià Garressia, població 

 dels Alps marítims, ai riu 1 anaro, entre Niça y Gènova. 



17a 



