FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. 



G. 75. - Ibéris. 



235. = !. Tenoreana DC. — L rhodocar» 

 pa Wk. 



{dedicada a Miquel Tenore, autor de la Flora 

 napolitana; rhodocarpa, amb una terminació fe- 

 menina, de póbov, rosa yy.apn6c,. fruit; aludint al 

 color de la silícula.) 



Perenne; troncs de 4-8 cm., bastant nombro- 

 sos, simples, ascendents, + pestanyosos, fulles 

 gruixudetes, les basilars oblongo-espatulades, amb 

 1-2 dents a cada banda; les caulinars linear-espa- 

 tulades, enteres, amb 1-2 dents aprop deTàpex; 

 flors rosades o blanques; sèpals amplament esca- 

 riosos a les vores y freqüentment purpurins al de- 

 rrera; pètals trasovato-oblongs, raím fructífer co- 

 rifnbiforme, espès; silícules ovato-orbiculars, de 

 4-5 mm., més llargues que'ls pedicels ascendents, 

 escotadura estreta; \obu\s, aguts, divergents, jpoc 

 més curts que l'estil. 



Geografia. — Costes rocoses : port de Beceite (Losc. !); 

 Montserrat (Compn. !, ex Csta.). — Juliol-Agost. 



236. « I. Bernardiana Gr. et G. 



{dedicada a Bernhardi, botànic alemany.) 



Anual o bienal; tronc de 5-iocm., prim, pubes- 

 cent, ramificat a la part superior; fulles linear- 

 oblongues, atenuades y pestanyoses a la base;/es- 

 tonades o enteres; flors petites, violades; sèpals 

 ovats, colorats al marge; pètals trasovats, atenuats 

 en ungla llarga; raím fructífer corimbiforme, poc 

 espès; silícules ovades, petites, hispidules, contre- 

 tes a l'àpex; escotadura molt aguda, lòbuls quasi 

 paralels, poc més curts que l'estil. 



Geografia. — Roques y pedruscam de les montanyes: 

 Cap de Morfeo (Trem.); Collet de Núria Compy.); Pi- 

 rineus (Rouy, Coste). — Juliol-Agost. 



237. = !. spatulata Berg. — I. carnosa 

 Lap. — I. crassifolia Pourr. 



{del llatí spatula; per la forma de les fulles supe- 

 riors; carnosa, lo meteix que crassifolia, que' s for- 

 ma del ad j. crassus, per la consistència de les fu- 

 lles.) 

 Bienal; troncs de 3-io cm., drets o ascendents, 

 fullososfins a l'àpex, hispíduls; fulles una mica carnoses, pestanyoses, les inferiors 

 orbiculars, les superiors trasovato-espatulades, totes peciolades; flors d'un lila 

 purpuri, bastant grans; sèpals drets, de marges escariosos y violats; pètals tras- 



173 



