FLORA DE CATALUNYA 



Crucíferes. 



G. 75.-Ibéris. 



Geografia. —Boscos àrids d'alsines sureres, entre Lloret de Mar y Tossa, i8 Juny de 

 1909, legi.^ Boscos del litoral, entre Blanes yTossa(Trem., Compn., sub sp I. linifolia); 

 olivars de Torruella de Montgrí, la Escala y Monistrol (Vay., sub sp. I. ppostii); Lloret de 

 Mar (Dunal, Bub.); abundant a S. Feliu de Guíxols (Bub.); Montsant (Puj. J.). — Mg.-Juny, 



N. B. — La iBERis trobada per Vay., al cim de N.* S.* del Mont, y publicada com 1. timeroy Jord. (subsp. de 

 la I. INTERMÈDIA Guers, sec. Rouy) presenta marcada afinitat amb la planta de Bubani. 



240. » I. pinnata Gouan. 



{del llatí pinnatus, de pinna, aleta; fa referència 

 a les fulles pinnatipartides.) 



Anual; tronc de 1-2 dm.; dret, pubescent, rami- 

 ficat cap a l'àpex; fulles pinnatipartides, amb 2-5 

 divisions linears obtuses; flors blanques olilacines, 

 bastant grans; sèpals oberts, ovats, violats a les 

 vores; pètals trasoyats, contrets en ungla curta; 

 raím fructífer corimbiforme, espès; silícules gai- 

 rebé tan amples com llargues, alades a l'àpex; de 

 lòbuls divergents, obtusos, més curts que l'estil, o 

 be iguals. 



Geografia. — Sembrats y terres de conreu : abundant 

 a la serra de Canyelles o de Mal Gobern, aprop de 

 Lleyda; Menàrguens, cap a Balaguer; Bellvís; de Mo- 

 llerusa fins a Calaf; Sils, al Baix Empordà. = Prats de 

 Rey (Puigg. I); Lleyda, cap a Aubert y Santa Creu 

 (Csta.); Girona (Bub.). — Abril-Juny. 



241. » I. culata All. — p WelAvitschii Boiss. 

 et Reut. 



(del llatí cWisitus, que te celles; per les fulles pes- 

 tanyoses.) 



Bienal; tronc de 2-3 dm., rígid, flexuós,jpajPiVo- 

 so-pubescent , aspre, ramificat a l'àpex; fulles infe- 

 riors espatulades y llargament atenuades a la base, 

 les demés sublinears, totes pestanyoses, enteres y 

 obtuses; flors blanques, grandetes; sèpals oblongs, 

 drets, colorats y albo-escariosos per les vores; pètals oblongs, cuneiformes; raím 

 fructífer corimbiforme, espès; silícules més llargues que amples, alades des de la 

 base; lòbuls divergents, aguts, més curts que l'estil. 



Geografia. — Llocs pedrogosos de la regió mediterrània : falda del Montserrat, seguint el 

 ferrocarril de cremallera; Monistrol, a l'esquerra del Llobregat, sobre la dita via; cim del 

 Montsant. = Organyà; Isona (Bub.); frontera d'Aragó (Losc. I). — Maig-Juny. 



N. B. — No creyem que's trobi a Montserrat la I. linifolia L. 



Iberis ciliata. 



Í75 



